230 
hvarjämte iakttogos nägra smä buskar af Daphne me- 
zereum och riklig Rosa cinnamomea, hvilken senare art 
särskilt i Hafverö fläckvis anträffas vid Ljungan och 
dess hifloder samt pa de större och mindre skogbeklädda 
öar, sora finnas i de sjöar floden hildar.» Även i detta 
fall fä vi ett helägg pa svdliga växters (Pteris) förekomst 
vid forsar pa den solexponerade sidan. Manga andra 
exempel skulle kunna anföras ur litteraturen. 
Den forste sora sökt att lämna nägon tolkning av 
de ekologiska faktorerna för dessa lokaler svnes vara 
Heintze (1909). Han säger sid. 31: »Lunddaldens växt- 
arter äga rik och jämn tillgang pa fuktighet och närings- 
ämnen, hvarjämte undervegetationen blott mättligt be- 
skuggas af öfverväxande löfträd. Att det just är dessa 
faktorer, som i första hand bidraga tili lunddaldens höga 
artantal, finna vi lätt vid en jämförelse med artrikare 
skogsveg.» Vidare skulle den större ljustillgängen i kan- 
terna utmed vattendragen vara av hetvdelse. Genom 
den . ringa stabiliteten i marken (ras e. dyl.) skulle ej 
lullt slutna bestand uppkomma. Därigenom bl ir lloran 
mindre enhetlig och mera artrik. Konkurrensen med 
de kraftfulla skogsarterna upphäves till en del och det 
blir lättare för nykomlingar att slä sig ned. Detta var 
sälunda nutritionsbiologiska, bevattnings- och belvsnings- 
faktorer jämte rent edafiska och topografiska faktorer. 
Däremot nämnes intet om nägra rent klimatologiska 
faktorer, som kunna gvnna sydarter. 
Brattmerslokaler vid Ljusnans och Ljungans vatten- 
system : 
1) En ö i Ljungan vid Yiken Haverö s:n, Medelpad. Här 
linnes enligt Lärarinnan fröken Stixa Sahlix följande arter: 
Daphne. Lonicera xylosteum, Polygonatum officinale. Rhamnus 
frangula och Viburnum. 
2) Hummelön i Längsillre (= Ljungan) Haverö s:n, intill 
Jämtlandsgränsen. ön omgives pa nordsidan av forsar. Här 
antecknades den 14 juli 1919 följande arter: »ön är tackt av 
