235 
tort i gang. Resultatet blir ungefär liknande soni i försla 
fallet. Genom den avsevärt förkortade Vegetationsperioden 
kunna ej nagra sydskandinaviska aider gynnas, men där- 
emot kan förhällaudet utöva ett stört intlytande pä de 
i barrskogsregionen normalt förekommande växterna. 
Tydligast märkes inflytandet pa bärrisen; blabär, lingon 
o. dyl. Under sommaren 1919 bade blabär i v. Härje- 
dalen sä gott som slagit fei, men omkring de stora 
sjöarna Rogen, Stora Tannsjön och Ö. Vingsjön fanns 
rikligt med blabär. 
Det kan tyckas att i etl fall som detta, da Vegeta- 
tionsperioden stärkt beskäres i början, växterna ej skulle 
hinna sin utveckling. Vi fä da betänka att en kompen 
sation tili denna förkortning erhâlles genom en motsva- 
rande förlängning pa hösten. Det dröjer länge, innan 
stora och djupa sjöar isbeläggas. Den stora vattenmassan 
magasinerai' en avsevärd mängd värme. som kommer 
omgivningen tili godo. Rogen isbelägges ej förrän fram- 
emot jul. Huru stör temperaturskillnaden blir mellan 
Rogens närmaste omgivningar och andra delar av Tännäs 
visar följande: Den 19 aug. 1919 gick ett svärt oväder 
med äska och bagel fram över Rogen. Vid Rogenstugan 
smälte haglet strax. Vid Tannsjövallen däremot kvar- 
lägo haglen ända tili förmiddagen kl. 10 den 20 aug. 
Vid Rogenstugan förmärktes ingen frost. Rogsäns vatten 
visade den 20 aug. kl. 10 , 30 f. m. -)- 12 gr. C. Samma 
dag var tjock is pa vattnen vid Tannsjövallen. I en av 
Rogenvikarna var temperaturen den 17 aug. -j- 14 gr. C. 
och lüften 18 gr. kl. 1 e. m. Det är tydligt, att under 
sädana förhällanden fä växterna igen pä hösten nägot 
av den pä vären förlorade Vegetationsperioden. För 
assimilationsverksamheten blir detta ej full ersättning. 
da dagsljuset är av mycket kortare varaktighet än pa 
försommaren. För bärmognaden har detta ej avgörande 
betydelse. 
