80 
secundum depetiolatum lanceolato-lineare ut fol. prae- 
cedens dentatum. Inflorescentia umbellato-paniculata pe- 
dicellis et ramis saepius monocephalis patentibus graci- 
libus longiusculis substrictis + approximatis acladium 
longum (2 — 5 cm.) vulgo aequantibus, rarius ramo so- 
litario remoto aucta. Pedicelli floccis leviter tomentelli 
glandulis densiusculis brevibus nigris obtecti. Involucra 
obscure viridia circiter 5 mm. lata et 10,5 — 12 mm. longa, 
tubo conico-ovato postea conico, basi subtruncata postea 
truncata, glandulis brevibus atro-viridibus densis obtecta. 
Squamae subangustae sublineares obtusulae, exteriores 
obscurae in marginibus extimis floccis raris lineam 
angustam inconspicuam formantibus adspersae, apice 
leviter comatae, superiores triangulàri-lanceolatiformes? 
interiores marginibus angustis clare virescentes. Cala- 
thium obscure luteum c:a 35 mm. latum sat rariflorum 
aliquantulum radians. Stylus fulvescens leviter fusco- 
hispidulus. * 
En mycket egendomlig form, utmärkt genom spens- 
lig men hög öch alldeles rak stjälk, flerbladig rosett med 
kort skaftade blad, av vilka atminstone de inre äro 
spetsiga eller tillspetsade, vid basen tämligen brett och 
pâ översidan vacket purpurfärgat bladskaft; stjälkblad 
oftast 2 (stund om 1, sällan 3), kort och skarpt tillspet- 
sade, nedom mitten försedda med karakteriska raka, 
mycket tätt ställda, medelstora, ojämna tänder. Inflo- 
rescensen bildas av nästan flocklikt närmade, langa, 
smala, nästan raka, mestadels enkorgiga grenar, som nä 
tili samma höjd som det länga akladiet (oftast 3 — 4 cm.). 
Langfj allen äro i kanterna gröna som hos H. junciniformr 
K. Joh. 
Dalarne. Bjursas: Sörskog och Rexbo (G. Sam.);' 
Mailing: Lybergsgnupen (G. Sam.); Lima och Tran- 
strand flerst. (G. Sam., K. Joh.). 
H. Larssonii K. Joh. & G. Sam. n. sp. 
Ab H. hepaticolore Stenstr. differt: foliis magis 
