181 
P. pumilio, allmänt planterad; alla ex. jag undersökt 
tillhöra v. echinata Willkomm., som mycket närmar sig P. 
mugo. 
Larix decidua , allm. plant.; alla ex. jag undersökt af- 
vika genom bl. a. brunluddiga kottefjäll (kanske annan art?). 
L. sibirica, ett träd i S:t. Eriks park o. en buske vid 
»muren». > 
Abies alba, plant, â ön (enstaka ex.). 
A. nordmanniana, allm. plant, â ön. 
Viced abies , allm. 
Jvmiperus communis , enstaka smâ buskar; ses sällan i 
blom eller frukt. 
Typha latifolia, en lokal nära haf'vet pa södra sidan (0). 
Sparganium affine . terni, allm. i vattensaml. bland klip- 
porna; üppträder än som f. deminatum än som f. zosterifolium, 
allt efter som den växer i grundare eller djupare vatten. 
S. ramosum, trenne lokaler (0); alla ex. jag undersökt 
tillhöra underarten microcarpum. 
Zostera marina, Herst, vid hafsstränderna samt i Stora 
tadammen; v. angustifolia Horn., allmännare än hufvudformen. 
Votamogeton pectinatus , Lilla tadammen ; v. ungulatus 
Hagstr. »Marstrand, 88, Lalin, 89, Josephson, 90, Johnsson 
(hb. Uppsal., Lund) typical form» (Hagström. Crit. Research, 
on the Potam.). 
P. natans (Hagstr. det.), tvättdammen (Ö). 
P. pusillus (Hagstr. det.), en liten vattensamling nära 
Raritetskärret (fa ex.). 
Ruppia hr achy pus *baliiisiensis nov. subsp. Caules 
longissimi, ramosissimi, pedunculis universalibus 8 — 
16 mm. longis, partialibus 5 — 16 mm., qnin etiam lon- 
gioribus, fructibus ut in R. brachypus vera, quæ in 
sinu maris ad insulam vicinam Koön habitat. Tyckes 
i habitus förhalla sig till R. brachypus som den spanska 
R. aragonensis Loscos till R. spiralis. En del frukter (i 
samma flock som de vanliga; paminna om R. rostellata 
— mera sneda och med längre utdraget spröt. Hvad 
Wahlenberg ytträr (Flor. Svec.) om honom bekanta 
svenska Ruppia-ïormer : »Quo longior est caulis, eo 
breviores pedunculi» — passar icke in pâ denna. Fin- 
îtes i Lilla tadammen. Förtjenar eftersökas annorstädes. 
