kom Empetrnm-Sph . /ksc/rw-association pä toppen, när 
de vuxit ännu mera i höjden, kom Empetrum-Dicranum 
rlongatum- association. Just i uppkomsten av dessa sma 
tuvor torde man lia att • söka den första orsaken tili 
palsbildningen. Forst genom den ojämnhet i y tan och 
därmed även i snöfördelningen, som härigenom uppstar, 
torde den av Fries skildrade uppfiysningsprocessen 
kunna börja grip a in. 
I fig. 2 har jag sökt ge en skematisk framställ- 
ning av huvuddragen i palsmyrarnas succession (jfr. f. ö. 
Fries p. 189 — 200). Den pâminner ju i hög grad om 
högmossarnas, men nâgon annan regeneration sprocess 
än det stora kretsloppet torde man här icke ha nâgon 
som heist anledning att antaga. 
Palsmyrarna synas vara en frân de förut skildrade 
högmossarna synnerligen väl skild och avgränsad myr- 
typ. Pa de senare har jag aldrig sett nâgon antydan 
till palsbildning. Enligt muntligt meddelande av docent 
Thore C. E. Fries torde emellertid även övergangsty- 
per f örekomma i Torne Lappmark, och möjligt är, att 
uppfrysningsfenomen kunna ha en viss betydelse även 
för högmossarnas uppkomst och utveckling. 
V äxtbiologiska Institutionen, Upsala, d. 20. 11. 1920. 
Litteraturförteckning“. 
Cajander. A. K., Studien über die Moore Finlands. — Acta Fore- 
stalia Fennica 2. Helsingfors 1918. 
Du Eiet/.. G. E.. Nâgra synpunkter pä den synekologiska vegetations- 
beskrivningens terminologi och metodik. — Sv. Bot. Tidskr. 
Bd. 11. Stockholm 1917. 
— . Fries. Th. C. E. und Tengwall. T. A., Vorschlag zur Nomenkla- 
tur der soziologischen Pflanzengeographie. — Sv. Bot. Tidskr. 
Bd 12. Stockholm 1918. 
— . Fries. Th. C. E., Osvald, H. und Tengwall. T. Ä.. Gesetze der 
Konstitution natürlicher Pflanzengesellschaften. — Vetenskap- 
liga och praktiska undersökningar i Lappland anordnade av 
Luossavaara-Kiirunavaara aktiebolag. Flora och Fauna 7 (Med- 
