gjordes ocksâ under 1870-talet en del gräsmatte-anlägg- 
ningar. Mycket riktigt äterfinnas pâ sâdana ännu i dag 
Poa Chaixii vid statbyggnaderna ocli Thymus Chamcedrys 
vid Hassla. — Yid Djupviken i Knivsta grannsocken 
Alsike växa i gräsmattorna Poa Chaixii ocli Lazula ne- 
morosa ( 19 /io 1920). Dessa ha enligt vänlig uppgift av 
professor O. Hammarsten anlagts av honom 1888 ocli 
sedan ej omplôjts eller nysâtts. 
Frân en mera avlägsen del av Uppland. Boo socken, 
Skepparholmen. liar docent en H. Smith (Sv. Bot. Tidskr. 
1916 p. 576) inrapporterat Lusitla nemorosa ocli Poa Chaixii. 
Pä min förfragan har han meddelat. att han känt denna 
förekomst mycket länge, ocli att den antagligen härrör 
frân gräsmatteanläggningar, som hans far gjorde liar i 
början av sjuttio-talet. 
Denna grupp av främmande växter — Lumda nemo - 
rostf-gruppen künde man kalla den — vilken sâlunda i 
Knivsta ocli Alsike, troligen även Boo, inkommit pä 1870 
! 1880)-talet med gräsfrö, âterfinnes emellertid pâ en 
mängd Ställen i södra och mellersta Sverige, och jag 
skall söka visa, att den sa gott som överallt är att liän- 
föra tili samma tidsskede och vidare att gräsfröet varit 
tyskt. 
Yi utga da närmast frân Luv ul a nemorosa 1 och Poa 
Chaixii. vilkas förekomst hos oss väl nu samstämmigt 
sattes i samband med insaning av utländskt frö. 
Att tyskt utsäde för frön av de nu nämnda arterna. 
vet man. 
Hjalmar Nilsson (Luzula albidas arträtt i var Hora. 
Bot. Not. 1882 p. 102) omtalar angâende en förekomst 
av Luzula nemorosa och Poa Chaixii pâ en kulle i Snoge- 
1 En grupp av 8 danska förekoinster pä resp. Själland. Jylland 
och i Slesvig är av liögre aider än de andra och är Jcanske. som 
Lange (se nedan, p. 172) tydligen vill. ursprunglig. .Tämför att Blytt 
(se nedan') anser detta självklart för Risör-lokalen. En historisk 
och synekologisk utredning av dessa förekoinster vore välkommen. 
