173 
Wedekind, E. & Rheinboldt, H. Adsorption durch Zirkonoxydhydrat. 
(Chem. Zentr. bl. Bd 85. 1914. p. 687.) 
Winkler, F. L. Beiträge zur genauem Kenntniss der chemischen 
Constitution der reifen Samenkapseln des blausamigen Moh- 
nes und des daraus bereiteten weingeistigen Extractes. (Re- 
pert. f. d. Pharm. Bd 59. 1837. p. 1.) p. 19. 
Winterstein, E. Ueber das pflanzliche Amyloid. (Zeitschr. f. phy- 
siolog. Chem. XVII. 1893. p. 353.) 
van "Wisselin GH, C. Mikrochemische Untersuchungen über die 
Zellwände der Fungi. (Jahrb. f. wiss. Bot. XXXI. 1897 
p. 619.) 
Zander, E. Vergleichende und kritische Untersuchungen zum Ver- 
ständnisse der Jodreaktion des Chitins. Inaug. Diss. Erlangen. 
1$97. (Arch. f. d. ges. Physiol. Bd 66. 1897. p. 545.) 
Döde. Den 21 febr. 1921 dr. Hermann Franz Becker 
i Grahamstown i Capkolonien. — Den 26 juni 1921 ami- 
ral Richard Massie Blomfield i London, 86 är. — Vid 
jnl 1920 prof. Helmuth Bruckmann i Gotha. — Den 11 
mars 1921 James Ramsay Drummond i Acton, England r 
f. d. 13 maj 1851. — Dr. Charles Louis Gatin i Ver- 
sailles. — Den 1 mars 1921 dr. Adalbert Richen i 
Lahrbach, Rhön. — Den 24 jnni 1921 prof. Thiodolf 
Anders Sælan i Helsingfors, f. 1834. 
Nipsippan kultiverad. Efter Sollefteâbladet d. 4 
juni 1921 aftrycka vi följande: 
»Den utomordentligt vackra »nipsippan» (. Pulsatilla 
patens , Mill.) har nu blivit föremal för odling. 
Säsom der torde vara bekant, âtminstone bland bo- 
tanister, växer detta fagra vârblomster f. n., sa vitt känt 
är, i vilt tillstând endast pâ ett stalle pâ den skandi- 
naviska halvön, nämligen i Ramsele socken i Anger- 
manland, varest nipsippan pâ grund av sin sällsynthet 
är fridlyst sedan âr 1913. Den är där sedan gammalt 
känd under namnet »tjäla-blomma», enär den blommar 
redan i tjällossningen. Tidigare har den dock f unnits 
vildväxande även i Helgums socken pâ gränsen mellan 
