•271 
olämpliga fläckar i äkrarna finnas trädgrupper och 
buskage kvar. De torrare klapperstens- eller grusbac- 
karna intagas av glesa örtbackar; pä de stärkt vittrade 
blocken växa en och annan ört och rikligt med mossor 
och lavar. 
Vid mitt korta besök fick jag koncentrera mig pa 
att i första hand undersöka, i vad man s. k. »kalkväx- 
ter», vilka ju äro ytterst sällsynta i Smâland, ingingo i 
floran. Jag försökte även fä kännedom om heia fanero- 
gamflorans artstock och upptecknade alla de arter. jag 
observerade. Nedan lämnas en förteckning pä dessa 
arter. ordnade efter vissa vegetationstyp er. Förteck- 
ningen är säkerligen mycket ofullständig för äkrarna 
liksom för diken och ängsfläckar pâ torvmarkerna. Aven 
i de övriga delarna av förteckningen torde nog en och 
annan lucka finnas; framförallt bör det vara möjligt r 
att en undersökning en annan ârstid kan giva résultat. 
Framhâllas bör även, att förteckningen ju inte kan gälla 
heia den flora, som en gang funnits pa Humlenäskalken ; 
genom att äkrar upptagits har nog en eller annan art 
försvunnit. 
A. I lövskogen. 
Acer platanoides, Betula verrucosa , Cornus sanguinea r 
Corylus avellana , Crataegus curvisepala och oxyacantha r 
Fraxinus excelsior , Lonicera xylosteum, Populus tremula T 
Pyrus malus, Quercus robur, Bibes alpinum, Posa Afzeli- 
ana och canina, Tilia corclata, TJlmus scabra och Viburnum 
opulus. [Prunus insititia] . 
Actcea spicata, Agrimonia eupatoria, Anemone liepatica 
och nemorosa, Astragalus glycephyllus, Campanula per sici- 
folia, Chrysanthemum leucanthemum, Convallaria majalis, 
Fragaria vesca, Geranium silvaticum, Helleborine latifolia, 
Lactuca muralis, Lathyrus montanus, niger och vernus, 
Majanthemum bifolium , Melampyrum pratense och silvati- 
cum, Oxalis acetosella. Paris quadrifolia, Polygala vulgaris r 
\ 
