bägge äro att anse sâsom kalkväxter och antagligen ej 
förut observerade i Smaland. Dessa fynd skola ntför- 
ligare omnämnas längre ned. 
Det anmärkningsvärda i Humlenäs-florans karaktär 
är alltsä framförallt av negativ art. Här saknas i det 
närmaste »kalkväxter», sadana arter som t. ex. Asperula 
tinctoria , Asplénium ruta muraria , Cirsium acaule, Fraga- 
ria collina. Polygala comosa, Sesleria caerulea och Viola 
hirta . vilka man med skäl kunnat här vänta sig. A an- 
dra sidan saknas här även ett flertal sadana arter, som 
äro mer eller mindre utbredda pä de talrika lokalerna 
med bättre jordmân i den omgivande trakten, t. ex. 
Aveu a pratensis , Brachypodium pinnatum , Campanula la- 
tifolia och trachelium, Crépis prœmorsa, Dentaria bulbi- 
fera. Geranium sanguineum , Ldserpitium latifolium, Mêlant- 
pyrum cristatum och nemorosum, Origanum vulgare. Poten- 
tilla Tabernœmontani . Ranunculus polyanthemos 1 Selinum 
carvifolia. Serratula tinctoria , Silene nutans , Trifolium 
montanum och Veronica spicata. Med hänsyn tili artför- 
delningen pa dessa lokaler med bättre jordmansförhäl- 
landen avviker Horan pa silnrkalken vid Humlenäs ej 
nämnvärt frân det i allmänhet rädande förhallandet. 
Floran pa varje särskild sadan lokal saknar givetvis all- 
tid nägra av de arter, som bilda lokalernas totala art- 
stock. Härutinnan gör Humlenäs-floran intet nndantag; 
deii kan nästan jämnställas med floran pä vilken som 
heist av traktens lokaler med en jordmân av bättre be- 
skaffenhet. 
Vilken kan orsaken vara tili att icke Humlenäs- 
lokalens högre kalkhalt i marken mera inverkar pä flo- 
rans sammansättning? 
Kalkens betydelse för växterna ligger huvndsakligen 
däri, att den är ett för alla växter nödvändigt »närings- 
medel». varvid dock bör ihâgkommas, att en högre kalk- 
halt i markvätskan än omkring 2,5 % ej kan utnyttjas 
av växterna. samt att den i likhet med andra elektro- 
