277 
Poly gala vulgaris. Veronica, chamcedrys ock officinalis . Aveu 
i dessa trakter finnas icke sa fa förekomster for berg- 
arter med högre elektrolytkalt, förnämligast dioriter ock 
kyperiter. Sydsluttningar med ett sädant underlag kysa 
en nâgot rikare skogsbackshora. I nâgra fall kan i denna 
ingâ en eller annan av de ovannämnda ostsmaländska 
skogsbacksarterna. vilka da här ofta ha sina sydsvenska 
gränslokaler mot sydväst. Orsaken tili denna florans- 
sä stärkt förändrade karaktär torde i första hand sökas 
i den här betydligt rikare nederbörden. Under som- 
marhalväret uppgar den tili inemot 400 mm. ock under 
heia aret tili omkring 600 mm. 
I detta omrade ligger Smâlands end a niera bety- 
dande urkalkförekomst, den ovannämnda i Fröryds soc- 
ken vid byn Arset. *Väster ock norr om själva byn fin- 
nes ett antal kalklinser. Urberget i trakten bestar för 
övrigt av en hälleflintgnejs, som är ganska rik pa korn- 
blände och diorit (Stolpe. »Beskrifning tili kartbladet 
Nydala», S. G. U. Ser. Ab N:o 14. 1892, sid. 23). För- 
liden sommar var jag i tillfälle att, tyvärr ganska Hyk- 
tigt, undersöka Horan pâ en kalklins strax N om Arsets 
by, en lokal, som torde vara vida känd för sin egen- 
domliga, rika Hora. 
Lokalen utgöres av en mindre, i N ock S utsträckt 
kulle, som liuvudsakligen intages av en c:a tvä har stör 
lövskogsäng, i vilken här ock var berget träder fram i 
dagen. I den givetvis av slatter och röjning glesade 
lövskogen voro trädslagen björk och ek samt nâgot aim 
och lind. Av buskar funnos här ganska talrik hassel 
och nâgra buskar Rhamnus cathartica och Viburnum opu- 
las. Angen bestod av Arnica- eller Calamagwstis arun- 
dinacea-'é, ng, Üäckvis även Car ex montana-'&ng. Dessa 
ängar voro av ungefär vanlig typ: blabär. lingon och 
ljung spelade i dem en framträdande roll; av Örter märk- 
tes Geranium silvaticum , Trollius, Leontodon hispidus , Po- 
lygonum ririparum. Ranunculus aeris, Cirsium Iieterophyllmu, 
