fordringar pâ jordmânen, och vilka voro rikt utbredda 
i Humlenäskalkens omgivningar. ha här pâ Fröryds- 
kalken sin enda eller en av sina mycket fâtaliga före- 
komster i derma del av landskapet. Det âr tydligt. att 
kalken spelar i det sistnämnda fallet en betydligt större 
roll än i det förra. Floran pâ den kalkrika marken vid 
Fröryd kontrasterar skarpt emot omgivningens och skiljer 
sig väsentligt aven frân floran pâ traktens diorit- eller 
hyperitberg eller andra förekomster för jämförelsevis 
kalkrika bergarter. Orsaken tili denna framträdande 
olikhet mellan de bägge kalkförekomsternas floror torde 
som nämnts främst vara att söka i den betyd aride skill- 
naden i nederbördsförliällandena. I Fröryds-trakten är 
nederbörden sâ betydande. att en vida större tillgâng 
pâ elektrolyter i förvittringsmaterialet är nödvändig för 
att ersätta förlusterna genom de nedâtgâende vatten- 
strômmarnas verksamhet och motväga den för mânga 
växter ogynnsamma utbildningen av de övre markskik- 
ten. som en starkare nederbörd även direkt medför. 
Endast pâ lokaler, som i likhet med Frörydskalken, 
hvsa stora förräd av förvittringsmaterial med hög 
elektrolythalt, kunna optimala jordmänsförhällanden 
skapas. 
Floran pa Fröryds-kalken lämnar alltsä ett exempel 
pâ vilken stör betydelse kalkförekomster kunna ha för 
florans karaktär i nederbördsrikare trakter; den utgör 
ett specialfall av det i maritima trakter i allmänliet rä- 
<lande förhallandet i detta avseende. 
Den gjorda jämförelsen mellan Horan pâ en kalk- 
förekomst i det sydsvenska urbergsomrädets östra, neder- 
bördsfattiga del och den pâ en annan sâdan. belagert 
längre mot väster pâ liöglandets nederbördsrika sydväst- 
sluttning är ett exempel pâ vilka stora motsättningar i 
vegetationens kontinental-maritima utbildning, som Södra 
Sverige har att uppvisa. 
