Studier öfver algparasitism hos Gunnera L. 
Af Beugt Jönsson. 
Arter af slägtet Gunnera utmärka sig som bekant 
bland annat genom synnerligen riklig afsöndring af 
slem, hvilket fullständigt inböljer och genomdränker 
dessa växters yngre delar. Det genomskinliga slem- 
rnet afsöndras dels tir klyföppningar a bladllikar eller 
bladtänder dels genom kolleterer â bladens öfver- ocli 
undersidor, framförallt â nndersidornas nerver. Huf- 
vndsakliga delen af slemmet härstammar dock fran 
särskilda, egendomligt bygda sekretionsorgan, bvilka 
hafva sin plats pâ stammen och sitta strax under 
bladbaserna. Dessa sistnämda slemkörtlar anläggas, 
sä vidt Beinke’s 1 ) och Meekee’s 2 ) undersökningar gifva 
vid handen, pâ endogen väg samtidigt med bladen i 
stamspetsens meristem, utveckla sig hastigt och ega i 
fullfärdigt skick en högst anmär kningsvärd form. I 
midten af den jemförelsevis breda och stora körteln 
sitter en — â äldre växtemplar ocksâ fiera — rak 
tapp- eller valsformig flik, kring hvilken likaledes 
tapp- eller valsformiga flikar af ett mindre eller större 
antal äro periferisk ordnade. Dessa senare äro ofta 
med sina spetsar böjda mot den centrait stälda fliken 
och sammansmälta nedtill tili en ringförmig vail, under 
det mellanrum eller kanaler afskilja dem inât frân den 
midtstâende fliken. Kanalerna leda in i stammens 
inre väfnad och äro fÿlda med ett gummiartadt slem, 
som dessut om utbreder sig öfver och omhöljer heia 
körteln utat. Hvarje flik utgöres tili liufvudsaklig 
’) ßeinke, Untersuch, üb. d. Morphol. d. Yegetationsorg. von 
Gunnera (Morphol. Abhandlungen, 1873). 
2 ) Merker, T., Gunnera macrophylla Blum, Inaug. -Dissert., 
Marburg 1888. 
Dut. Not. 1804. 
1 
