2 G 
att Lotas visserligen i grekiskan âr maskul., men 
kos alla latinska författare (utom Mart.) femininum; 
att Melilotos i latinet âr femin. , i grekiskan maskul. 
eller neutrum; att Nardas sâvâl i latinet, som greki- 
skan âr femin.; att Orchis (sâsom växtnamn) i latinet 
âr femin., men i grekiskan (ej sâsom växtnamn) ma- 
skul.; att Stachgs i latinet âr femin., i grekiskan maskul.; 
att Bidens i latinet âr sâvâl maskul. (kacka), som 
femin. (far); genus torde köra bestämmas af det under- 
fôrstâdda ordet, kvilket, dâ frâga âr om en vâxt, 
mâste vara hcrba eller planta. 
e) Bland exempel pâ neutra slägtnamn antbres 
Pot y gala, men Plinius begagnar detta namn sâsom 
femin. (l:sta deklinat.). Hâraf torde följa, att äfven 
Ly cogala bör anses vara femininum. 
Pâ grund af ofvan anförda fôreslâs, att denna 
paragraf mâtte fâ följande lydelse: 
Artnamn rätta siy , dâ de äro adjehtiva , tili honet 
efter slägtnamnet. 
Slägtnamn , som finnas hos de gamla latinsha ocli 
grehisha författarne , behalla dct Icon, som de der ega; 
har samma slägtnamn oliha hon i latinet och grekiskan , 
cger det latinska företräde. 
Ar slägtnamn ander scnare ärhundradena bildadt 
genom samma ns ättning af tvà eller flera ord, rättar det 
sig med liänsyn tili hon efter dct sista af de samman- 
sättande orden. Ar sadant slägtnamn ej bildadt genom 
sammansättning , bestämmes genas af slutändelsen. 
I de fahl, da honet ej liärigenom lean med säherhet 
bestämmas (t. ex. liibcs, Negundo o. s. v.), är forste 
namngifvarens uppf attning afgörande. 
Pâpekas ma, att genom dessa bestämmelser nägra, 
om ock blott fâ, ändringar i nu allmänt antagna ge- 
nus-uppfattningar maste ega rum, t. ex. Tragopogon 
och Potamogeton (femin. kos Plinius), Isoëtcs (neutr. kos 
samma författare). 
§ 6. Följande lydelse för denna paragraf föreslas : 
