medborgare af Skandinaviens flora sâsom funnen pâ 
gungflyartade stallen vid Tjurnäs pâ Aland; vid detta 
tillfälle yttrar Lindberg äfven den förmodan, att hans 
J. laxa skulle möjligen vara hufvudformen till J. 
G-roenlandica Nees. Den 7 Nov. 1885 meddelar Lind- 
berg slutligen samma sällskap, att ban funnit J. laxa 
vara synonym med J. Marchica Nees. 
J. Marchica synes vara en utmärkt art. Limpricht 
finner den närmast besläktad med J. Mildeana Gott- 
sche, hvilken dock skiljer sig genom förekomst i täta 
tufvor, ofärgade rothar, stammens undersida, som ej 
är röd, oftast spetsiga bladflikar, bladceller med svaga, 
tresidiga liörnförtjockningar, talrika (30 — 40) arke- 
gonier och i synnerbet genom tjockt äggformig och 
ända tili basen djupt 8 — 9-veckad kalk. J. marchica 
växer däremot i spridda stänglar insprängd bland 
Sphagna och har vid basen vackert violetta rotträdar, 
stammens undersida brunröd, 2 — 4 oftast rundtrubbiga 
bladflikar, tunnväggiga bladceller, fa (3 — 4) arkego- 
nier samt langsträckt och endast mot spetsen veckad 
kalk. 
3. Catharinea angustata Brid. har jag lyckats 
Anna pâ tva stallen i Sverige, nämligen pâ en âker 
nära Sanna vid Jönköping (cf och fr.) och vid Rör- 
vik pâ Orust. I Danmark är denna art funnen fler- 
städes af C. Jensen, nordligast i närheten af Fredriks- 
havn. C. angustata är clioik likt C. tenella, fran hvilken 
den dock lätt skiljes genom den lânga, smala, krökta 
och purpurröda frukten; fran vara andra arter af 
släktet skiljes den för öfrigt genom de fastare och 
styfvare, om Pogouatuni-avtema, erinrande bladen. 
I sammanhang med det föregaende ma nämnas, 
att C. undulata äfven stundom, om ock sällan, träffas 
med stora roslika haninflorescenser *); sä har jag sett 
rena hanstand med sadana inflorescenser af denna art 
*) Jämför: S. 0. Lindberg i Bot. Notiser, 1887, p. 39. 
