112 
tveime hyllebladsliknande kransar utbildats, kvadan 
man bar antagligen har med en genomväxning att 
göra. 
Möjligen är det bildningar af det slag, som ofvan 
beskrifvits, bvilka Jägmästaren H. Samzeliüs âsyftar i 
en i Botaniska Notiser for 1891, b. 8, sid. 136 — 139 
publicerad uppsats ”Nâgra excursioner vid Cfellivare 
Kyrkby i svenska Lappland”, hvari nâgra missbild- 
ningar bos Cornus succica beröras. Vid nedskrifvandet 
af min ofvan citerade uppsats bade jag ej last denna 
afbandling, men dä min uppmärksambet nu blifvit 
fast bärpa, begagnar jag tillfället yttra nâgra ord om 
den beskrifning Herr Samzelios lämnar om nämnda 
växt. Herr S. säger sig lia konserverat nâgra in- 
tressanta exemplar af Cornus suecica , bvaraf ett bade 
en ’’kronbladsgrupp” omvandlad tili gröna blad, ett 
annat bade ’’ej mindre än 6 dylika blad midt uppe 
bland stândarne ocb kronbladen”. Hvad i all rimlig- 
bets narnn menas med att ha en kronbladsgrupp af 
sex gröna blad midt uppe bland stândarne ocb kron- 
bladen? Vidare heter det, att ett exemplar bland 
annat bade "ett omdanadt bladpar i kronbladshopen (!)”. 
— Detta uttrj’ck är liksom de föregäende absolut 
omüjligt att förstä. 
Sträfvandet att infüra nya terminologiska begrepp 
är onekligen i vissa fall bögst erkännansvärdt, näm- 
ligen dä det är frâga om att âstadkomma en beböflig 
klarbet i mer eller mindre dunkla distinktioner. För- 
fattaren bar här användt ett diametralt motsatt till- 
vägagängssätt. De hittills brukliga beteckningssätten 
for florala organ ocb organsystem torde nämligen 
bafva varit fullkomligt tillfjdlestgörande vid en be- 
skrifning af ifrägavarande strukturegendomligheter, 
och att därvid införa sädana nj-a begrepp som r kron- 
bladshop” etc. skulle jag vilja beteckna med nägot 
diametralt motsatt mot erkännansvärdt. 
