115 
utvecklade, aftaga i utbildning alltmer, ju närmare 
man kommer de typiska daggbladens utbredningsom- 
râde. Aftagandet beror sannolikt pa de ständigt vex- 
lande yttre omständigheter, under hvilka dessa växter 
lefva, i det att den nattliga daggen och torkan under 
dagarne smâningom, under generationers lopp, âstad- 
komma förlusten af sagtänderna, bvilka nämligen mer 
an andra delar af bladet äro utsatta for dessa klima- 
tiska vexlingar. 
Hos odlade exemplar af den pâ gränsomrädet 
mellan daggblads- ocli snöbladsregionerna stâende Au- 
cuba japonica förekommer det intressanta förhällandet, 
att sagtänder här voro utbildade pâ blad tillhörande 
sâdana skott, * som i ungt stadium varit täckta af 
knoppfjäll, under det att de skott, som sakna dessa, 
oftast sakna tydliga tänder pâ bladen. En utförligare af- 
handling härom kommer senare att publiceras. 
Sammanträdet den 27 april. 
1. Dr. Grevillius omnamnde vissa egendomligheter 
i bladens byggnad hos nâgra växter frân OJands alvar, 
af bvilka framgiek, att bos en del arter ljuset utôfvar 
en stark direkt inverkan pâ vâfnadernas utbildning. 
Sârskildt pâpekades, att bos vissa former, dar bladen 
till följd af sin ställning träffades snedt af det star- 
kaste ljuset, palissadcellerna vore orienterade mer 
eller mindre parallelt med ljusets infallsriktning, samt 
sâlunda mot bladytan bildade en sned vinkel, livars 
storlek och plan vexlade med bladens, resp. bladde- 
larnes olika läge. Att denna egendomligbet i Struk- 
turen vore att tillskrifva ljusets omedelbara inverkan, 
framgick bland annat däraf, att bos vissa arter nämda 
celler bade den vanliga, mot bladytan vinkelräta ställ- 
ningen bos sâdana former, som vegeterade under för- 
hällanden, hvilka medförde en mindre intensiv belys- 
ning, an som pâ den öppna alvarslätten var fallet. 
2. Dr. Jungner förevisade en serie bladtyper 
inom slägtet, Ficus frân olika delar af jorden, hvilka 
