220 
sammandragning. Samma öde träffar äfven de ofvan- 
för lijärtbladen belägna örtbladsparen, det ena efter 
det andra. Bladen ombildas bärigenom tili lagblad, 
i det att klorofyllet försvinner ocb skifvan krymper 
i bop till en gulbvitaktig binna. Hand i band med 
dessa yttre förändringar gâ anatomiske omdaningar i 
stammen, tili livilka jag om nâgon tid boppas äter- 
komma. 
Denna iakttagelse augaende jordstammens upp- 
komst bar redan gjorts af C. Brick ’). Han Säger näm- 
ligen: ’’Jenes unterirdische Spross-system entsteht aus 
dem auf dem Sande liegenden Stengel durch Verwe- 
bung desselben unter die Oberfläche.” Ocb om bla- 
dens ombildning beter det: ”Was die Bildung der 
Niederblätter, welche sich an den unterirdischen Sten- 
geln vorfinden, betrifft, so entstehen dieselben durch 
teilweise Zerstörung der in den Sand gelangenden 
Laubblätter.” * 2 ) 
I vinklarne af lijärtbladen, hvilka liksom de 
öfriga bladen vid basen äro slidlikt hopväxta, anläg- 
gas därefter seriala knoppar, vanligen tre i hvarje 
bladveck, af hvilka den öfversta är kraftigast. Knop- 
parne komma slutligen att sitta fritt, därigenom att 
hjärtbladsslidan spränges. Knoppbildningen fortskrider 
efter band tili de högre upp belägna bladen, i hvil- 
kas vinklar i vanliga fäll endast anläggas ett par 
knoppar, en i hvarje bladveck. Dessa äro aldrig lika 
utvecklade: den ena än vanligen högst betydligt 
kraftigare än den andra ; stundom felslar den ena alldeles. 
Reservknoppar äro äfven bär ingalunda sällsynta. 
Härmed bar man i själfva verket fätt prototj’pen för 
en Halianthusplanta. Man beböfver endast tänka sig 
') C. Brick: Beiträge zur Biologie und vergleichenden Anato- 
mie der baltischen Strandpflanzen. 
(Schriften der naturforschenden Gesellschaft in Danzig. Bd. 7.) 
2 ) Härvid förbiser förf. att lägbladen äfven uppkomma af de 
pa utlöparne sittande klorofyllösa bladen. 
