221 
förloppet repeteradt, en del af knopparne utväxta an- 
tingen tili öfverjordiska eller underjordiska skott för 
att hafva den füllt utvecklade Haliantknsplantan med 
sitt vidt utgrenade underjordiska system. Detta under- 
jordiska system utgöres sälunda af pälroten, livilken 
möjligen slutligen bortdör, hypokotylen, en eller Hera 
stjälkbaser, i systemet ingangna utlöpare, unga utlö- 
pare, dvärggrenar, en ofantlig mängd knoppar samt 
frân nodi utgäeude birötter. 
Som na got särskildt egend omligt synes mig före- 
komsten af reservknoppar yärd att framhällas. Sa 
yidt jag vet, är en dylik serial knoppbildning, om 
lökväxterna undantagas, icke bittills iakttagen kos 
nagon ört. Äfven knoppbildning i lvjärtbladsvecken 
är ett bittills föga obseryeradt förkällande. Enligt 
Kerner 1 ) förekomma knoppar pa kjärtbladsstammen 
kos Anagallis pkoenicea, Eupkorbia Peplus ock Helio- 
scopia, Linaria vulgaris ock nâgra Umbelliferer. I 
dessa fall anläggas emellertid knopparne icke i hjärt- 
bladens vinldar, utan under kjärtbladen. Hos Hali- 
anthus sitta de däremot mera normalt i hjärtblads- 
vecken. 
Exempel pa förekomsten at fiera knoppar i ett 
bladveck, de ma nu kafva en serial, kollateral eller 
kombineradt serial ock kollateral ställning äro inga- 
lunda sällsynta, men sä vidt jag vet, kar detta för- 
källande bittills endast iakttagits kos lökväxterna samt 
atskilliga träd ock buskar, ock är i allmänket mest 
utprägladt kos steppväxter. Kerner omnämner Hera 
sadana fall, sasom Sambucus nigra, Lonicera coerulea, 
Gymnocladus canadensis, Forsythia viridissima, Celtis- 
arter, Zantkoxylon o s. v. Dessutom tillägger kan, 
att ’’ins besondere die holzigen, strauchigen und halb- 
strauckigen Steppenpflanzen, welche dem Erfrieren 
und Abdorren der Triebe am häufigsten ausgesetzt 
’) Kerner: Pflanzenleben II, Kap. Stammständige Knospen. 
