259 
ten. Samtliga bladen af dessa individ äro emellertid 
utsatta för en dylik kontakt med underlaget och hafva 
mäßigen i öfverensstämmelse dermed ocksa pa skottet 
i sin helhet hufvudsakligen blott denna enda bladge- 
stalt, under det att arterna längre ned i regio alpina 
och pa laglandet blott närmast marken hafva blad, 
nämligen hjertbladen, som utsättas för underlagets 
inverkan i detta liänseende. Att den korta Vegeta- 
tionsperioden och klimatförhallandena i öfrigt betingat 
typens uppkomst och utbredning i just dessa trakter 
är väl sannolikt , liksom det utan tvifvel skall visa sig, 
att de inre, konstitutionella egenskaperna utbildats 
med hänsyn tili dessa yttre förliallanden. 
Heit nära ’’glacieren” pa S 3 T ltopparne förekommer 
deremot S. stellaris L. Denna har utom hjertbladens 
typ äfven andra blad, som nagot skilja sig fran dessa 
tili sin form. De hafva endast nägra sagtänder, och 
bladet har ännu icke fatt den kretsrunda form, som 
utmärker Vegetationen pa lägre niva närmast drif- 
vorna inom regio alpina inferior. Se vidare härom 
i ’’Klima und Blatt in der regio alpina.” Arten är 
utbredd icke blott närmast glaciererna, utan gär äfven 
stundom tämligen langt ned i regio alpina inferior. 
Denna arts bladtyp är alltsa saväl växtgeografiskt, som 
morphologiskt taget en öfvergangstyp tili de ’’alpina 
snöbladen” 1 ). Andra representanter af ofvannämda 
typ uppträda i andra fjälltrakter, t. ex. S. pallida 
Wall, i Sikkimdalen pa 15 — 17,000 fots höjd. 
Den alpina snöbladstypen, som man finner, da 
man kommer pa lägre niva af regio alpina, är i Skan- 
dinaviens fjälltrakter representerad af S. cernua L. 
Utom Skandinavien är denna typ ytterst vanlig i nä- 
stan alla jordens fjälltrakter, mest i närheten af drif- 
vorna inom regio alpina inferior, men äfven pa lägre 
nivâ isynnerhet i dalar och i klyftor, som vintertid 
täckas af djupare snö. Här ma endast nämnas: S. 
) J. R. JUNGNER 1. C. 
