240 
olympica Boiss. (Grekland 5,500 — 6,500 fot), S. oricn- 
talis Jacq., S. pedemontana Allion., S. parviflora Riv., 
S. punctata L., S. rotundifolia L. (Alperna och Arme- 
nien m. fl. st.), S. carpetana Boiss., S. bulbifera L., 
chrysosplcnifolia Boiss., S. aestivalis Fisch., S. cuneifolia 
L., S. hederacea L., S. lasiopbylla Schott., S. macrantha 
Boiss. (”ad nives déliquescentes montis summi Binigoell 
ait.. 9,000 fot”) *) S. cymbalo) ta L., S. Gnon L., S. he- 
derœfolia Höchst. (Abyssinien 10 — 14,000 fot), S. 
Huetiana Boiss. (Silicien 5,600 fot), S. davurica Pali. 
(Rocky mountains), S. umbrosa L. (Pyreneerna), S. 
atlantica Briss. (Nordafrika, Kabylien), S. cortusifolia 
S. Y. (Japan, Hakodate), S. Sibthorpii Boiss. (Grek- 
land 6 — 8,000 fot), S. Taygetea Boiss. (Parnassus 
6 — 8,000 fot), S. Sibirien L., former af den ofvan 
nämnda S • pallida Wall. (Sikkimdalen, Himalaya 15 — 
17,000 fot). 
Vandra vi ännu ett stycke längre ned i vâra 
fjäll, sa skola vi i de lägre belägna delarne af regio 
alpina samt inom det subalpina omrâdet pâtrâfîa 
Saxifraga nivalis L. Denna har obetydligt tillspetsade. 
men forttarande breda sâgade blad. Till denna typ 
”de subalpina snöbladen' 1 höra ocksâ S. hieraciifolia 
Waldst. och S. virginiensis Mich. (Nordamerika) m. fl. 
Denna bladtyp uppträder mest i temligen fuktiga och 
regnrika omrâden af fjällen samt i mer nederbörds- 
rika högfjäll, i motsats till de arter pâ lägre nivâ, som 
ega uppât trubbiga och upprätta blad, och till hvilka 
jag sedan skall âterkomma. 
Men lâtom oss först göra ännu en exkursion till 
fjällvidderna. Vi skola utan tvifvel Anna, pâ andra om- 
râden, där klimatfaktorerna äro annorlunda beskaftade, 
ocksâ ännu andra bladgestalter. 
Om vi därför begitva oss frân ett gletscherom- 
râde ut pâ de Tcalla och pâ sarama gâng torra , for 
’) Citaten äro hemtade frân etiketter i härvarande Eiksmusoi 
herbarium 
