241 
stark frost och insolation utsatta hedarne, sa skola 
vi snart iakttaga förändringar hos den Ursprungliga 
hjertbladsgestalten, som gâtt i en heit annan riktning 
an den utveckling af densamma, som förekommer i 
fuktigare eller mer nederbördsrika trakter. 
Bladen blifva mindre, stundom mycket smä, men 
pa samma gang mer tättsittande, antingen succulenta 
och mer centriskt byggda eller torra, fjäll-liknande 
och i senare fallet mycket tätt sammangyttrade ofta 
med nagot tillbakavikna kanter. Ofta äro stammarne 
och rötterna i detta sista fallet stärkt förvedade och 
i öfrigt väl utvecklade. Bladen blifva da tili utseen- 
det lika ljungväxternas, oftast läderartade och styfva, 
stundom med nästan ’’hornartad” eller förvedad konsi- 
stens. Typen har jag i det nämda arbetet gifvet 
namnet ’’köldblad”. 
Till den- förra kategorien med succulenta blad 
höra bland andra följande Saxifraga- arter: S. opposi- 
tifolia L., stärkt succulent, tenderar därigenom nagot 
at den centriska typ, som jag gifvet namnet ’’circum- 
polära ljusblad” *) och bildar i detta hänseende en 
öfvergang till S. aizöides L., S. bi flora Allion. (kom- 
mer denna typ nära, men har mer rundade blad), S. 
Jacquemontiana Dne. och S. imbricata Roy le. (bâda frân 
Himalaya, Sikkim 16 — 18,000 fot). 
Arter med torra fjäll-lika blad äro bland andra 
följande: S. bronchialis L. (i Mandschuriet, 44 — 45° 
nordl. bredd och pa Rocky mountains, 7,000 fot bögt), 
S. erioblasta Boiss. (Spanien), S. Jiemisphcerica H. f. 
(Himalaya 17 —18,000 fot), S. Kotschyi Boiss. (”7 — 
9,000 fot in Tauri alpes, Bulgar Daugh”), S. scardica 
Griseb. (’’Olympus 8,000 fot”), S. bryoides L. (Alperna), 
S. saginoidea H. f. (Himalaya, Sikkim 13 — 18,000 
fot, S. diapensioides Bell, och S. juniperina Adams, sy- 
nas förekomma pa nagot lägre nivä den förra pa Al- 
perna den senare pa Kaukasus. 
') Jämför J. R. Jungner 1. c 
