245 
fallet arter eller formationer äro gemensamma für det 
ursprungliga utbredningsomrädet och för de kvardröjda 
förekomsterna, medan i förra fallet endast gestalten 
af vissa organ hos arten erinrar om en langt aflägs- 
nare härstamning fran ett klimat, inom hvars omräde 
densamma numera icke förekommer, kanske pâ grand 
däraf att de öfriga Organen hos i frägavarande art 
icke äro anpassade för detsamma. S. snrmentosa L., 
hvilken synes vara utbredd hufvudsakligen pâ lägre 
niväer inom Kinas och Japans bergstrakter, kan äfven 
och kanske i ännu högre grad sägas ega endast en 
reminescent snöbladstyp. De öfriga arterna af släktena 
Saxifraga liksoxn de närstaende arterna af släktet Ber- 
genia, hvilka ofta odlas hos oss, nämligen B. cordifolia 
(Han.) A. Br. och B. crassifolia (L.) Engl., samt B. 
purpurascens (Hook, et Thoms.) Engl. (12 — 16000 
fot. Himalaya, Altai), synas i geografiskt liksom i 
morfologiskt hänseende tillhöra den alpina snöbladstypen. 
Hos S. tridactglites L. sotn blott förekommer pâ 
lägre niva och äfven pâ skyddade ställen torde den 
alpina vindbladstypen endast vara reminiscent. 
Hos S. Hirculus L. är bladgestalten mycket pa- 
minnande om hjertbladstypen högst uppe vid glacie- 
rerna, men â andra sidan torde bladen hos denna art 
erhâllit sin mer utdragna form genom etioleringens 1 ) 
och vindens uttänjande verksamhet. 
Det gifves ocksa säsom heit naturligt är tj'dliga 
öfvergängar mellan nästan alla typerna. En mängd 
arters blad med olika former och ställningar kunna 
nämligen utan tvifvel blifva sins emellan mer och mer 
lika, för sa vidt de under en tiUräcTcligt lang tidsperiod 
pâverkas af en och samrna mer uteshdande och starlit 
verbände klimatfaktor. 
Utvecklingen kan salunda försigga i hvilken rikt- 
ning som heist. 
') Arten växer som bekant pâ lägre nivà och uti ett tätare 
vegetationstäcke, som dock är utsatt för vindens inverkan. 
