258 
miga Pavonia med taggiga, vidfasfcande Iron, Rumex 
acetosella, Linaria, Croton, en liten taggig Jatropha 
med livita blr., vanligen kallad ’’nettle”, ehuru den ej 
ett spâr liknade en nässla, samt mânga andra. I 
pinieskogen träffades vidare den vackra Yucca fila- 
mentosa (en större Yuccaart — - ’’spanish bayonet” — 
var vanlig vid kusten), ett par Opuntiaarter med gula 
blr. och ätliga, anilinröda frukter. I pinieskogen isynner- 
liet pä gamla odlingar t-äcktes ofta marken pâ sina stallen 
af en vacker, men illaluktande Passifloi - a, livars frukt dock 
var välsmakande. Bland de mânga grässlagen igenkän- 
des isynnerhet Digitaria, Panicum m. fl. Här och dar 
växte äfven ekbuskar af flera slag — ’’blackjack”, "live- 
oak” m. fl. — detta utmärkte en nâgot rikare jordmân ocli 
pâ sina stallen, när löfskogen tog ötverliand, bildades, 
livad man kallade ’’upland” eller "highland hammock" 
med en annan vegetationstyp. Dar pinielandet var 
mera lagländt med delvis öfverst nâgot dyartad, stun- 
dom öfversvämmad. men dock alltid fast mark, talade 
man om ’’flatwood”. Den var ej alls kuperad. pini- 
erna glesa, ej sâ stora soin pâ sandäsarne och under- 
vegetationen är alltid utmärkt af sâgpalmetto. Pâ 
sädana Ställen växte om vâren ett par prydliga, myc- 
ket storblommiga Pinguiculaarter, en gul och en blâ, 
en gui stjernblommig lökväxt, vidare flera orchideer, 
en del ganska vackra. samt den intressanta Saracenia 
med sina insektfällor o. s. v. I ’’flatwood” förekom 
äfven en Cycadé, Cycas integrifolia, ’’Coontie”, som 
användes i stör skala af indianerna tili föda. Kom 
man ned till stranden af en af de talrika smâ sjö- 
arne, möttes blicken af ett par förtrogna växter Lemna 
minor, Drosera och Alisma samt Nuphar och Njun- 
phæa, som liknade vära; Utricularior träffades bäde med 
gula och röda blr. Vid stranden af en del sjöar 
växte äfven en stör Potentilla-buske och vid en sjö 
Tohopekaliga en Salix, som ej var alldeles olik nigri- 
cans. Mera främmande syntes dock de mycket van- 
