8 
lig, förekomst strödd — tunnsâdd i det mellersta fält- 
skiktet. Hit köra t. ex. Geranium silvaticum och Trol- 
lius européens. 
Typ. III innefattar arter med förekomst i det 
lägsta faltskiktet, florala systemet pä olika sätt expo- 
neradt, assimilerande organ ofta i ett plan, exponerade 
ofvanifrän, vandringsförmäga stark och blomning tidig. 
Säsom exempel ma nämnas Paris qvadrifolia och 
Viola biflora. 
Att en hei del arter icke lata sig inordnas under 
nâgon viss af de nu nämda typerna utan förena karak- 
terer frän llere, är heit naturligt, liksom det utan 
vidare inses, att nâgon bestämd gräns ej kan dragas 
mellan de olika fältskiktena. Dispositionen för ane- 
mofil och i synnerhet entomofil befruktning mäste af 
lätt insedda skäl aftaga uppifran och nedât i fält- 
skiktena. Yi finna ocksa växter med cleistogam be- 
fruktning i allmänhet i lägsta fältskiktet, der äfven 
arter med stark vandringsförmäga och dermed förenad 
möjlighet tili ernäende af lämpliga belysningsvilkor 
hafva sin plats. De tili detta skikt hörande arternas 
blomningstid är ocksâ i allmänhet förlagd tili den 
tidigare delen af sommaren, da de högre skikten ännu 
ej nätt den utveckling, att de genom beskuggning 
kunna inverka ofördelaktigt pä de lägre varande. 
Efter denna lilla afvikelse frän det egentliga 
ämnet vilja vi kasta en blick pa Vegetationen i de 
rena björkskogarne. Denna visar tili sin sammansätt- 
ning en betydande likhet med den ofvan frän bland- 
skogarne beskrifna. Säsom exempel ma framläggas 
en anteckning frän Vesterfjäll vid vestra ändan af 
sjön Tjeggelvas i nordvestliga delen af Pite lappmark. 
Träd Vegetationen utgjordes af ett glest beständ 
af Betula odorata med sparsamt insprängda individ af 
Salix caprea. Sorbus aucuparia och Prunus Padus. 
Säsom undervegetation fungerade en Aconitum- for ma- 
tion, tili sin hufvndmassa bildad af Aconitum Lycoc- 
