30 
jag ocksâ redogjort i mitt första meddelande om de 
fossila glacialväxternas forekomst i Skâne '). 
Man kände vid denna tidpunkt ganska obetyd- 
ligt om det närmare förloppet af strandliniens för- 
skjutningar vid vara kuster, ja, for Skâne var ännu 
den gamla Nilssonska âsigten om en fortgâende sänk- 
ning allmänt gällande. Med numera vunnen erfaren- 
liet om ifrâgavarande fenomen visar sig vegetationens 
kistoria, pâ grund af det infly tande, soin de skedda 
nivaförändringarne saväl direkt som indirekt pâ växt- 
ligbeten utöfvat, vida mera invecklad an inan pâ för- 
liand kunnat antaga. Tack vare den energi, med 
livilken flere yngre forskare egnat sig ât just dessa 
frâgor, synas vi emellertid, svâriglieterna till trots, 
hafva godt kopp om att till slut komma till nâgor- 
lunda fullstündig klarliet om växtverldens förändringar 
i samband med de forna nivâfôrskjutningarne. 
Med full rätt inför den numera vunna erfaren- 
lieten är det som Lie. Sernander uppställt frägan * 2 ), 
om atskilliga s. k. ’’glaciala relikter” i verkligheten 
kunna anses sâsom direkta qvarlefvor frän istiden, 
eller om icke âtminstone en del af dem snarare här- 
röra frân en senare skedd spridning, stâende i sam- 
band med den under ett sent skede af den postgla- 
ciala tiden törsiggängna klimatförsämringen. De som 
*) A. 0. Nathorst, Om nagra arktiska växtlemningar i en 
sötvattenslera vid Alnarp i Skâne. Lunds Univ. Arsskriffc für 
1870 (tryckt 1871). 
2 ) I samband härmed vill jag ej underlâta att nämna, att D:r 
Gunnar Andersson vid sin redogörelse inför K. Yetenskaps- Aka- 
demien den 14 Februari 1894 för sina undersükningar af qvartära 
växtförande aflagringar i södra och mellersta Sverige, hvilka ut- 
förts med understöd af Akademien, förevisade en karta öfver Up- 
landshalfön och angränsande trakter, pâ hvilken fyndorterna för 
Betula nana , Salix Lapponum och liubus arcticus nedanför den 
postglaciala marina gränsen voro särskildt utmärkta för att ädaga- 
lägga, att de pâ dessa stallen ej künde uppfattas som ’'glaciala 
relikter,” 
