84 
s. v., som il pp ko mm it pâ vegetativ vag. Hos dessa 
arter ersättes den basala, sympodiala törgreningen af 
en riklig förgrening i stammens ôfre delai - . I vin- 
keln af det nedersta fjällika bladet pâ det upprätta 
skottet sitter alltid en reservknopp, som stundom ut- 
vecklas mycket hastigt, stundom först efter en lângre 
tid. Bladen hafva hos alla arterna utom P. densus 
i^motsatta blad) en skiftesvis ställning. Under den 
terminala blomställningeu sitta tvä skenbart motsatta 
blad, i livilkas vec-k knoppar alstras. Dessa utvâxa 
till bladiga grenar, hvilka i sin tur afslutas genom 
blommor. Groningen hos Potamogetonarterna sker i 
allmänhet först efter eu längre hvilotid. Härifrän âr 
dock P. densus uudantagen. hos hvilken groningen 
âger rum nâgra dagar efter att frukten tallit tili mar- 
ken. Frukterna hos P. lucens , P. crispas, P. perfolia- 
tus. P. pectinatus hafva en hvilotid af fiera mânader, 
t. o. m. nära ett âr. Hos natans ligga frukterna 
2 till 3 âr i jorden. innan de gro. Genom att höja 
temperaturen kan groningen pâskyndas. Det egent- 
liga hindret för en hastigare groning synes vara det 
hârda fruktskalet, ty, om det aflägsnas, inträder gro- 
ningen mycket snabbare. 
Dâ frukternas groning sâlunda först inträffar efter 
en lângre tid (mânader eller âr), âr en vegetativ fort- 
plantning nödvändig eller âtminstone nyttig for Pota- 
mogetonarterna. Denna sker i regeln genom egen- 
domliga, sedan Hera âr tillbaka iakttagna knoppar 
eller knoppkomplexer, de s. k hibernacula eller vin- 
terknopparne. P. densus. hos hvilken groningen sker 
omedelbart, saknar hibernacula. Atminstone âro sâdana 
icke hittills hos detta species iakttagna. Denna art 
skulle sâlunda till skillnad frân de ôfriga vara annuell. 
En ôfvergâng tili den vegetativa fortplant ningen 
genom hibernacula kan iakttagas hos alla Potamoge- 
tonarter, isynnerhet hos de heit och hallet nedsänkta, 
och förekommer normalt hos t. ex. P. trichoides. näm- 
