149 
skens frukter, är upptill utdragen i en nästan vin- 
kelrätt mot fruktens längdaxel stâende, nâgot krökt 
tagg, som med all sannolikhet gör tjenst sâsom fast- 
kâllande frukten vid marken. En antydan till en 
dylik tagg finns redan hos Chrysanthemum carinatum. 
Nara Chr. anisocephalum star Chrysanthemum co- 
ronarium L., elinru frukten ej pâ langt när nâtt 
samma höga utveckling. Annu sämre utrustad i och 
for fruktens spridning med yinden och fixering är 
Chrysanthemum seyetum L. De smâ vingarne pâ kant- 
blommornas akenier kunna icke i nâgon nämnvärd 
man ôka yindfânget. Yid fruktens fastkâllande vid 
marken kunna môjligen ojemnheterna pâ dess yta 
spela nâgon roll *). 
En belt annan typ — Coleostephus-typen — 
représentera underslägtena Coleostephus ocb Leucanthc- 
mum. Om nâgon anordning att ôka yindfânget fôre- 
finnes, bestâr den i en fruktkrona. (I synnerbet hos 
Chrysanthemum macrotus (Dite.) nâr denna en betyd- 
lig utvekling, är ungefär tre gânger sâ lâng som 
sjelfva frukten.) Vingar saknas alltid. Pâ fruktens 
âsar, som âtminstone pâ diskens alltid âro tio till 
antalet, är epidermis uppe pâ sjelfva krönet, antingen 
pâ samtliga âsarne eller pâ nâgra af dem, ombildad 
till en svällväfnad (Qvellungsgewebe, Haberlandt). 
Denna bestâr af celler, bvilkas vâggar fôrtjockats till 
den grad, att det knappast âterstâr ett spâr af cel- 
lens lumen. Till formen äro de mer eller mindre 
skiflika, höga ocb breda men mycket korta, ocb re- 
gelbundet ordnade ungefär som bladen i en bok. Hos 
de fiesta undersökta arterna (t. ex. Chrysanthemum 
paludosum Desf.) ligga de i en rad, hos andra (t. ex. 
Anthémis chia L. * 2 ) i Hera rader längs âsens rygg. 
*) Jfr. Kerner: Pflanzenleben. I. pag. 575. 
2 ) Jfr. Georg Klebs: Beiträge zur Morphologie und Bio- 
logie der Keimung. (Untersuchungen aus dem Bot. Instit. zu 
Tübingen herausgegeben von W. Pfeffer. 1881 — 18S5.) pag. 589. 
