159 
Alla dessa sidogrenar äro att uppfatta sâsom 
propagations grenar , t y dâ rizomefc successivt rufctnar 
bort, blifva de alla, äfyen om de icke dessförinnan 
hafva lossnat, sa smâningom fria. 
Bladen äro försedda med stora slidor, frâu hvil- 
kas ryggsida bladskaftet utgär. Den ofvan bladskaf- 
tets bas belägna delen af slidan kan jämföras med 
ett snärp. Slidorna äro rullade omkring det närmast 
yngre bladets skifva och de ôfriga yngre delarne. 
BladskifVan bar i knoppen ett inrulladt läge. Ter- 
minalskottet bär endast 1 blad. Blomställningeii inne- 
slutes till en början i en bladslida. 
JR'ôtterna , livilka ntgâ i kransar frân nodi, äro 
till en början nâgot grönaktiga. De pâ ôfre sidan 
bildade rötterna växa till en början uppât, men böja 
sig snart nedät. Ofta bindras de af bladslidorna att 
framväxa. Pâ vâren framskjnta rötter frân de skot- 
tets bas närmaste nodi (5), längre fram pâ sommaren 
bära alla nodi rotkransar. ßötternas funktion är 
utom absorptionen äfven att hâlla rizomet i jämvikt 
i vattnet 1 ). Rotbâr saknas, sâsom i allmänliet fallet 
är med vattenväxter. 
Callas awgtomisJca förhällanden erbjuda äfven ät- 
skilligt af intresse. Dâ jag varit sysselsatt med andra 
anatomiska nndersökningar, kan jag emellertid endast 
meddela de stora dragen. 
Bisomet ntgöres ytterst af en smâlumig epidermis 
med föga förtjockad, kntiserad yttervägg. Därpa följa 
nägra lager (3, 4 à 6) af ntan intercellularer förenade 
celler, pâ tvärsnitt rundade eller nâgot sträckta pâ 
tvären, pâ längdsnitt rektangulära. De föra rikligt 
klorofyll. Heia den öfriga grundväfnaden är ytterst 
lakunös. De stora lakunerna skiljas af enradiga cell- 
band, bopfogade af rundade celler, som äro rikligt 
stärkelseförande. De yttre cellerna i denna väfnad 
föra dessutom klorofyll. Säckformiga, rafidförande 
*) Jmfr Schenk: Biologie der Wassergewächse. 
