182 
Smärre Notiser. 
Det biologiske Selskab i Kristiania d. 31 maj. 
D:r Hjort redogjorde für de studier, som Iran sjelf 
samt prof. G. O. Sars ock cand. real. Gran anställt 
üfver det under de hydrografiska expeditionerna insam- 
lade plankton-materialet. Det liade insamlats under 
olika tider pa aret och utgjorde saledes den första 
början till kunskapen om utbredningen af plankton 
vid Norges kust. Man har funnit att hafvet som- 
martiden var rikt pa talrika djurformer, men att 
pä senkösten voro lagt staende växter (cilioflagel- 
later och diatomeer) talrikast. Orsakerna tili dessa 
växlingar kunna vara af olika art. Dels spela orga- 
nismernas fortplantningsforkâllanden en stör rol, och 
dessa hero af arstiderna, dels visa sig växlingar un- 
der samma arstider under olika ar. Bland orsakerna 
härtill äro hafsströmmarne. Sa t. ex. f unnos liösten 
1893 och 1894 de organismer, som sillen följer, en- 
dast i de saltare, varmare strömmarne. I anledning 
af föredraget meddelade prof. Wille att han sedan 
1887 riktat sin uppmärksamhet pa de marina cilio- 
flagellaterna (peridineerna) och undersökt material fran 
Bohuslän, Dröback, Mandai, Bukufjorden och Utsire, 
livari han funnit 17 arter, 3 nya. De fleste arterna 
förekommo sparsamt, men i syunerhet om vintren 
var Ceratium Tripos allmän. Cand. real. Gran gjorde 
i anledning af föredraget ett meddelande om de fritt 
simmande diatomeernas biologiska förhällande och ut- 
bredning vid Norges kust. 
Vetenskapsakademien d. 12 juni. Till infö- 
rande i handlingarne antogs en afhandling af inge- 
niör P. Düsen, New and some little known mosses 
from the west coast of Africa; till infürande i bi- 
hanget till kandl. antogos: 1) Chlorophyceen aus Fal- 
bygden in Vestergötland, af d:r 0. Borge, 2) Nâgra 
anmärkningsvärda Salix- och Betula- for mer, af kand. 
