188 
Gi*anska vi närmare ofvanstäende fanerogainför- 
teckning, kvilken naturligtvis langt if'rän är fullstän- 
dig, men som dock gifver en föreställning om alfvar- 
florans allmänna drag, sä väcker det rel. stora antalet 
af fuktigketsälskande växter kanske nägon förväning. 
I förteckningen äro alla de arter, för kvilka i Hart- 
mans flora uppgifvas sadana växtlokaler som ”fuktiga 
ängar, fuktiga stallen, fuktiga betesmarker, stränder, 
diken, kärrängar” o. s. v. utmärkta med spärrad Stil. 
I densamma upptagas 115 arter och former, af 
hvilka 26 äro hygrofila, hvilket i procent gör unge- 
fär 23 °| 0 . Jag har äfven verkställt en beräkning pa 
grund af ofvanstäende förteckning och de bestämda 
uppgifter om förekomst pâ Alfvaren, som Annas i 
Sjöstrands ’’Calmar Läns och Olands Flora”, och kom- 
mit tili ung. 20 °| 0 af pâ fuktiga ställen förekom- 
mande arter. 
Alfvarfloran sammansättes salunda af tvänne eller 
kanske snarare af trenne i biologiskt afseende vidt 
skilda växtsamfund *) : xerofyter, hvilka utgöra den 
största procenten, hydrofyter och mesofyter. Dessa 
senare förekomma hufvudsakligen i de grunda insänk- 
ningar i kalkplatän, som atminstone under vegeta- 
tionstidens första del äro öfversvämmade och därige- 
nom gifva upphof ät dy- eller liumusbildning. Pä 
sina ställen träffar man äfven djupare vattensamlingar, 
i hvilka en spiggart, Gasterosteus pungitius, i mängd 
förekommer och som erbjuda växtplats för sadana ve- 
ritabla vattenväxter som Potamogeton natans och Po- 
lygonum amphibium f. aquaticum. 
I den följande framställningen kommer afseende 
hufvudsakligen att fästas vid Alfvarflorans xerofila ele- 
ment. Nâgra af de anförda arterna äro sä sporadiska, 
att endast ett eller annat växtstand observerats. Af 
sadana knnna nämnas Prunus spinosa , Cratcegus mo- 
’) Jmfr E. Warming, Plantesamfund. 
