195 
terna, sandväxter, finnes äfven hos mânga Alfvarens 
växter. Utmärkta genom detta växtsätt äro alla Alf- 
varens Artemisiaaxtex , A. campestris , A. rupestris , A. 
laciniata (fr an Borgholms Alfvar), Herniaria glabra , 
Convolvulus arvensis, Silene petrœa , Thymus Serpyllum , 
Potentilla minor , Plileuni pratense ß nodosuni (stundom). 
I mer eller mindre grad aterfinnes samma fenomen 
hos Helianthemum Ölandicum , Helianthemum petrceum , 
Juniperus communis m. fl. Ännu är icke enighet 
uppnädd angaende förklaringen af detta växtsätt. Fß. 
Meigen *) förklarar med afseende pa Chiles xerofyter 
företeelsen heit enkelt som ett skyddsmedel mot bläst. 
"Pflanzen, die sich dem Boden dicht anschmiegen, be- 
finden sich in weniger bewegter Luft, zumal wenn 
sie hinter Felsblöcken und Steinen Schutz suchen.” 
Wabming a ) ater Säger: "De fælles Former have sik- 
kert en fælles Grund, og icke kan Videnskaben nojes 
med den let givne Forklaring, at Planterne ville 
’’undgaa Stormene”. Bimeligvis maa Gründen soges 
i den Varmeforskjel, der er mellem Luftens og Jor- 
dens Varme paa den Tid, da Skuddene udvikle sig . . . 
Iovrigt anforer Kbasan, at Planterne paa homother- 
misk Bund, navnlig i ett varmere Luftklima, faae op- 
rette og kräftige Skud, paa heterothermisk, med især 
alpint Klima, nedliggende.” Nagon egen mening har 
jag icke ännu kunnat bilda mig; jag vill likväl an- 
märka, att växtgrunden pa Alfvaren är liomotermisk. 
En mycket vanlig företeelse hos xerofyter är 
bildningen af skott med sma internodier och följakt- 
ligen mycket tätt sittande blad: mânga xerofyter äro 
rosettvcixter. Vi hafva härvid att urskilja olika fall, 
sâsom en enkel rosett, en förening af fiera = en tufva, 
en ytterst tat, nästan kompakt förening af rosetter, 
') Fr. Meigen, Biologische Beobachtungen aus der Flora San- 
tiagos in Chile. (Engl. Jahrb. 18 Bd.) 
Anf. arbete. 
