200 
Arnblystegium falcatum (Brid.). 
Pâ en stuff iakttogos nâgra ännu obestärada blad- 
fragment. Närmare undersökningar skola som jag 
boppas afgöra arten af den fanerogamflora, som vid 
denna tid växte i källsprangens närbet. 
Mosstuffen öfverlagras af bleke tili en mäktighet 
af 0,80 in. Bleket varierar i färg och innehaller liär 
och dar tuffbankar med nagon ej närmare bestämbar 
bladmossa. Pâ bleket följer ett skikt med gulkvit, 
porös kalktuff. (högst 30 cm.) ofvan och nedan be- 
gränsadt af svarta jordfärgade ränder, innehällande 
vittrade tuffbitar. Tuffen är yttersb rik pâ aftryck 
af växtdelar. De hittills säkert bestämda hänföras 
tili följande arter: 
Betula alba L. : blad (talrika). Möjligen före- 
komma bade B. verrucosa och odor ata. 
Pinus silvestris L.: en kotte (togs 1895). 
Salix caprea L.: blad (ytterst talrika) i alla stor- 
lekar. 
Salix cinerea L.: blad, ett par stycken. 
Sorbus Aucuparia L. : ett par smâ blad-fragment. 
l'ilia europœa L.: ett blad. 
Pcltigera canina (L.) Th. Fr. : en bâlflik. 
Ofver det af svarta ränder begränsade tuffskiktet 
vidtager ett högst 1,80 meter mäktigt lager af kalk- 
tuffer, rika pâ växtlemningar. 
De funna arterna äro: 
Acer platanoides L. : ett bladfragment i en stuff 
lillsammans med ek och hassel. 
Betula alba L.: ett par blad. 
Corglus Avellana L.: grenar, blad i stör mängd, 
ett hanhänge, fiera stycken bägarfoder, nöt- 
ter ensamma eller i klasar. Den rikliga 
förekomsten af hassel är särskildt utmär- 
kande för detta tufflager. 
Pinus silvestris L.: en kotte (funnen 1895). 
Populus tremula L.: blad. 
