246 
seende, är, att bladen ej äro heia, sâsom annars är 
regel inom detta slägte, utan 3-flikiga med smal ut- 
dragen spetsflik. Sidoflikarne kunna hafva ett ganska 
vexlande utseende, i det de än äro heia, än 2 — 3 
tandade, än spetsiga, än trubbiga. Bladbasen är vigglik, 
bladets största bredd ofvan midten. Detta fall af 
loberade blad inom slägtet Euphorbia är sä mycket 
intressantare, som man förut ej känner mer än en 
enda form derinom med liknande blad, nämligen E. 
cxigua y tricuspidata Koch. (Jacq. Mise. II p. 311. 
Jacq. Icon. Plant, var. tab. 88.) 
Trots ifrigt sökande pa samma och närgränsande 
lokaler under de fyra följande somrarne har jag ej 
lyckats finna nâgra fiera exemplar, hvarför jag nu ej 
a user mig böra dröja längre med att meddela beskrif- 
ning pa varieteten i fraga. 
E. Pcphis L. v. tricuspidata nov. var. foliis 
cuneiformibus trilobatis lobo apicali elongato acumi- 
nate, lobis lateralibus ± obtusis interdum 2 — 3 dentatis. 
3. Lie. R. Sernander redogjorde för Vegetationen 
pa de gotländska myrarne (Se R. Sernander : Studier 
öfver den gotländska vegetationens utvecklingshistoria 
Diss. Upsala 1894). 
Den 13 nov. 1894. 
1. Lektor A. N. Ldndström föredrog ”om sjuk- 
domar hos odlad granskog”. 
2. Lie. R. Sernander redogjorde för teina studier 
öfver den gotländska vegetationens utvecklingshistoria' 
(Se R. Sernander: Studier öfver den gotländska ve- 
getationens utvecklingshistoria Diss. Upsala 1894). 
27 nov. 1894. 
1. Prof. Kjellman demonstrerade en samling 
stanjdelar, blad, frukter m. m., som underkastats ma- 
reration, sä att endast det egentliga "skelettet” ater- 
stod, samt päpekade de stora fördelar, som macéra- 
