250 
âtskilliga individ af en flytande lefvermossa, Riccia 
natans L , saralade vid Vesteràs at herr C. Söder- 
ström. I kärlet funnos vidare nâgra individ af Lemna 
minor samt dessutom en hei mängd smärre vatten- 
djur, sâsom insektlarver, krustaceer o. s. v. 
Dâ det sâlunda sammansatta vâxt- och djursam- 
hället efter nâgon tid undersöktes befauns det, att 
Riccia natans i sin helhet förstörts med undantag 
dock af de pâ bâlens undersida talrikt befintliga., fjäll- 
liknande bildningarne, hvilkas uppgift bland aunat 
torde vara den att hâlla den flytande växten i jäm- 
vikt. Dessa fjäll funnos i stör mängd samlade pâ 
kärlets botten. 
Egentliga intresset med deras bevarande ligger 
emellertid i den omständighet, att de liksom de ofvan 
beskrifna Astrophyllum - bladen utefter sin kàut och 
isynnerhet mot spetsen äro försedda med skarpa tünder. 
Utom dessa fjäll-lika büdningar hos Ricca natans 
bade äfven Lenina minor lämnats orörd, hvilket âter 
torde kunna tillskrifvas den ymniga närvaron af ra- 
fider. Att liknande skydssanordningar existera hos 
en hei del vattenväxter framgAr af Stahls (1. c.) un- 
dersökningar, och särskildt föref'aller det mig icke 
oantagligt — ehuru jag uttryckligen vill betona, att 
jag hvarken anstält uagra experiment i den riktningen 
eller i literaturen sett nâgon antydan derom — att 
de greniga, af oxalsyrad kalk bestaende, s. k. ”inre 
hären” i bladen hos 2Vÿmp/*<®a-arterna kunna ega en 
viss betydelse sâsom försvarsvapen mot djur, isynner- 
het större sötvattenmollusker. 
Att dessa ”inre härs” vigtigaste uppgift torde 
vara att skydda bladskaften synes mig mycket troligt, 
enär just ett afbitande af dessa förorsakar förlust af 
heia assimilationsytan. Mindre skador pä bladskifvan 
deremot, som man ofta ser ästadkomna af vattenin- 
sekter t. ex. af larver tili en skalbagge, Gailernca 
Nymphœœ m. fl. äro af ringa betydelse, emedan i detta 
