255 
De mossor, som jag här vill omnämna, äro i för- 
sta rummet nâgra lefvermossor, hvilka redan 1890 
benäget blifvit bestämda at lektor H. W. Arnell. 
Att denna bestämning dâ utfördes föranleddes närmast 
deraf, att jag i en frân frib. Claes Kurck pâ Peters- 
borg i juli 1888 erbâllen kalktuffsamling frân Eska- 
torp, vester om Bâlteberga i Qvistoftadalen, Ottarps 
socken, Skâne, jemte Marchantia polymorpha L., bvil- 
ken Kurck sjelf identifierat, âfven trodde mig igen- 
känna Hepatica (Fegatella) conica (L.) Lindb. Dâ jag 
skickade denna samling till Arnell, bifogade jag âfven 
nâgra andra i museet befintliga lefvermossor frân olika 
kalktufflager. Arnell meddelade mig sâsom résultat 
af sin undersökning, att bestâmningen af bâda de 
anförda arterna frân Eskatorp visât sig riktig, bvar- 
jemte ban âfven funnit Chomocarpon quadratics (Scop.) 
Lindb. (= Preissia commutata ) sâvâl i samlingen frân 
Eskatorp som frân Lerdalens qvarnrânnna i Vester- 
götland, der den insamlats af A. P. Carlson 1885. 
Yidare bade ban urskilt Riccardia ( Aneura ) pinguis 
(L.) B. Gr., men som jag dessvärre ej för tillfället 
bar exemplar et tillgängligt, kan jag ej angifva, frân 
bvilken lokal den bärstammar, om frân nâgon af de 
nämnda eller frân ännu nâgon annan. Det mä an- 
märkas, att Arnell i frâga om de bâda sistnämnda 
arternas bestämning säger, att ban ”ej gerna kan ba 
misstagit sig” pâ dem: ’’gröfre ühomocarpon blir lik 
Marchantia , men bar ej dess breda klynnegrenade 
midtelnerv”. — Förekomsten af Marchantia poly- 
morpha i Qvistoftadalens kalktuff bar för öfrigt varit 
temligen länge känd af skanska geologer ocb botani- 
ster, om ocksä nägot meddelande derom hittills icke 
i tryck, sävidt jag kan erinra mig, förelegat. Riks- 
museet eger ett exemplar af densamma, taget af pro- 
fessor B. Lundgren 1884 ”strax norr om tegelbruket, 
norr om Qvistofta kyrka”. 
