266 
2. Mellersta stje]kblad temligen kort skaftade, lik- 
som de öfre ined korta och bredt trubbia'a lober 
samt temligen trubbiga tänder 
A. viilg. *subcrenata (Bos.). 
B. Stjelkar och rotbladsskaft beklädda med tilltryckta 
har eller nästan glatta. 
1. Nerverna pâ rotbladens undersida i liela sitt 
förlopp beklädda med silkeglänsande har (stärkt 
tilltryckta och derför lätt förbisedda); de ytter- 
sta bladlobernas undersida mot basen likaledes 
tilltryckt gleshäriga och derigenom svagt skim- 
rande; de öfre stjelkbladens tänder nägot diver- 
gerande i riktning mot lobernas spets . 
A. vulg. *obtusa (Bus.). 
2. Nerverna pä rotbladens undersida nästan alltid 
blott i yttre hälften glest harbeklädda ; heia 
bladytan för öfrigt fullständigt glatt; de öfre 
stjelkbladens tänder med sina spetsar konverge- 
rande mot lobernas spets 
A. vulg. *alpestris (Schm.). 
Sv. Murbeck. 
Innehäll. 
Cleve, A., En röd Bulbochæte, s. 247. 
Erikson, Joh., Alfvarfloran pä Öland, s 233. 
Eriksson, Jak., Ein parasitischer Pilz als Index der inneren 
Natur eines Pflanzenbastards, s. 251. 
Fredriksson, Th., Euphorbia Peplus L. v. fricuspidata nov. 
var., s. 244. 
Nathorst, A., Om hafre som epifyt, s. 257. 
— , Om nägra fossila mossor som qvartära kalktuffaflagringar, 
s. 258. 
Nyman, E., Biologiska moss-studier, s. 248. 
— , En ilforiohi-liknande laf, s. 242. 
Smärre notiser s. 263. 
Lund, Berlingska Boktryekeri- och Stilirjuteri-Aktiebolaget ls 1 
