18 
mot, endast ett skäl skärmfiällen» likhet talar, men tvetydigt. 
för detsamma ty bàde geniculati och fulvi skärmfjäll äro ob- 
tusæ Hade det varit sä, att Nordamerikas florister etter 
Michaux identiherat A. aristulatus med fulvus och tili ar- 
ten skilt den frän .4. geniculatus, hade iu saken nägot hjälpts, 
men detta synes icke vara förhällandet t. ex. med J. Torrey, 
Flora of the northern etc. at är 182-1. Sedan denne gifvit diag- 
nos och beskrifning at A. geniculatus L. och bland annat pâpe- 
kat. att borsten är nästan dubbelt sä läng som fjället nearly 
as long again as the corolla ), upptager han Michaux's 
art säsom varietet iß aristulatus) och tillägger: I have not 
been able to discover any difference between the A. genicu- 
latus and the A. aristulatus Mich, except that in the latter 
the awns are shorter and the flowers a little less hairy . 
Vidare tror han. att den amerikanske A. geniculatus är olika 
den europeiske och troligen identisk med A. borealis Tri- 
nius. Härvid beder jag fä pâpeka, att. om skillnaden i bor- 
stens längd mellan den amerikanske aristulatus och genicu- 
latus varit densamma. som mellan den europeiske A. Juli us 
och A. geniculatus, hade Torrey säkert ei begagnat ett sa 
lindrigt uttryck som »shorter . Ôfvergâ vi sâ till en modern 
flora öfver det nordliga Amerika, t. ex. Britton and Brown 
af àr 1896, sä Anna vi. att han beskrifver och afbildar A. 
geniculatus samt upptager bâde aristulatus. geniculatus var 
aristulatus Torr, och fulvus Sm. säsom synonym. Detta 
aynes mig antyda, att, om A. geniculatus och fulvus i vä- 
stem äro identiska med de europeiske artema, de där för- 
bindas genom mellanformer. och att A. aristulatus Mich, 
är en sàdan. Pâ grund häraf anser tag att den af S. giorda 
namnändringen är obefogad. 
Frän namnfrâgan öf vergär S. till frâgan om A. geni- 
culati och A. fulvi utbredning i Sverige och pàstâr, dels att 
den förre saknas i Jockmocks lappmark, dels att den troli- 
gen saknas i heia Lappland, dels att den i höga norden 
synes undanträngas af den senare. För de tvâ första pâ- 
stâendena har han det negativa skälet. att han ej sett her- 
