32 
Gieseckiana mit dem Autornamen Simmons in die weit 
geht. Och det kan hon lugnt göra, ty hvar och en ser nog. 
att S. prälar med länta fjädrar. 
Solidago virgaurea L. 
Dä jag under mina vandringar hade îunnit, att denna 
art kan variera pä samma sätt (glatta och smala blad samt 
glesare, ofta större korgar) pä fjällen och vid strändema, 
samt i herbarierna säg, att denna varietet. tagen i fjällen. 
icke gick under samma namn, som da den anträffats vid 
kusten, var det ju naturligt, att jag i min flora ville gifva 
detta nya begrepp ett namn, som motsvarade dess omfäng. 
Att namnet blef nytt, berodde därpä, att de gamla namnen 
antingen passade för fjällväxter ( lappon/ca Læst, arctica 
Hn. alpestris Bl.) 1 2 ) eller för strandväxter, litoralis Fr. l ) 
Det som icke tillhör varieteten (säledes en del af litoralis 
Fr. och alpestris ) för jag tili typen, -) säsom synes af dess 
beskrifning. S., som gätt den motsatta vagen, har l:o) be- 
kvämligen undvikit att begränsa typen mot de tre variete- 
tema 2:o) icke fätt plats för den glatt- och smalbladiga varie- 
teten 3:o) icke lyckats nöjaktigt frän hvarandra begränsa 
de 3 varieterna, säsom ett noggrannt Studium af hans be- 
skrifningar gifver vid handen. Korgarna äro t. ex. enligt 
S. hos alp. häde stora och smâ, hos minuta stora, hos lito- 
ralis rätt stora; hos alp. saknas sterila rosettblad, hos minuta 
äro de tunglika, bredt elliptiska eher omv. äggrunda, hos lit. 
bredt ellipt. ; blomställningens grenar hafva hos alp. ziem- 
lich sparsamen angedrückten kürzen Flaaren , hos minuta 
hafva de starkare behäring. De af honom bestämda exem- 
plaren i Lunds herb, gifva icke bättre, snarare sämre led- 
ning: v. minuta saknar ofta sterila bladrosetter, hvilket 
skulle känneteckna alpestris, men denna senare har under- 
stundom sädana. Ett ark frän Loos (Thel ander , som S. 
bestämt tili alpestris, bär nästan hvitludna inflorescens- 
1 ) d. v. s. i den mening, som dessa auktorer tagit namnet. 
2 ) Därför uttrycket i min flora pag. 37 »med typen sam- 
manblandade». 
