38 
Denna min mening biträdes af Professor Murbeck, 
som i mitt sällskap sommaren 1907 besökte växtplatsen. 
Lund i Januari 1908. Georg Pählman. 
Warming, E., Dansk Plantevaekst. 2. Klitter- 
ne. Med Bidrag af Professor C. V. Prytz, Overklitfoged 
Dahlerup og Here. Forste Halvbind. Med 135 Billede. 22-1 s. 
Kobenhavn 1907. Gyldendalske Boghandel. Nordisk Forlag. 
Ater har förf. fâtt färdig en ny afdelning af nâmnda 
utmärkta arbete. Âmnet blir allsidigt behandladt. Som 
bevis därpä meddela vi titlarne pâ de olika kapitlen med 
bibehâllande af de danska beteckningarne. Nâgra smâsaker 
taga vi fram här och dar. 
1. Sandet og Minden. Körnen i sand frân Sandham- 
maren hade en storlek af 0,5 — 0,25 mm till 88,7 % ; endast 4 % 
voro nâgot större. Sanden dar och pâ Bornholm har ett 
hvitare utseende än den frân Västjutland, beroende sanno- 
likt pâ en ringare järnhalt, och därpä att körnen till öfver- 
vägande grad bestà af kvarts. Sanden pâ de bâda ställena 
afgifva ett klingande eller knirkande ljud för hvart steg, 
man tager, liksom snô i stark frost. 
2. De forste Sanddriver. Miler. Vegetationslösa dy- 
ner kallas i norra Jütland för Miler. Det är icke mânga 
kvar af dem; den berömdaste, Studeli- eller Raabjerg Mile 
har icke en gâng nâgon algvegetation mellan sandkornen. 
Vid växternas roi vid dynbildningen meddelas fig. 17. före- 
ställande stora stând af Cakile maritima pâ stranden vid 
Sandhammaren i Skâne. 
3. Hvide» Klitter. De store Klitgræs. Psamma are- 
naria och ballica. Förf. nämner i fôrbigâende att han funnit 
den senare växten allmän pâ stranden vid Sandhammaren, 
(se hans fig. 34), men att en af dess förmodade föräldrar, 
Calamagrostis epigeios, sâg han ej förrän längt inné i lan- 
det. Ely mus arena rit is. 
4. Havklitten. Det är ett rätt stört antal olika växter, 
som kunna anträffas â detta slags dyner. men associatio- 
