trubbiga, det innersta stundom kortspetsigt, alia vid basen 
afsmalnande och kort nedlöpande pâ det i öfrigt mycket 
A 
smala skaltet; de yttre omvändt äggrunda till mer aflänga; 
alla helbräddade eller kort smâtandade, mer sällan försedda 
med glesa, medelstora, tämligen trubbiga tänder. Stjälk- 
blad 1—3, oftast 2. Holk 14—15 ( — 16) mm. lâng och 7 — 8 
(—9) mm. bred, med i början cylindriskt âggrund pip oeh 
rundadt snurrlik bas, sedan äggrundt konisk med mer tvâr 
bas. Holkbeklädnaden utgöres ai m. e. m. tätt hopade lfinga, 
grâ- eller hvitspetsade hâr, mikroglandler och ganska tâta, 
korta glandler med inblandade nâgot längre sâdana (c:a 1 
mm.). Längfjällen olika höga, de fiesta medelbreda med 
nästan parallella kanter, upptill tämligen kort men hvasst 
tillspetsade, de innersta ofta mycket längt och smalt svl- 
spetsade. 
I fiera afseenden lik H. snbaquilonium Nord. (Hier, 
exs. VII: 37 —39, IX: 25), men skild genom bredare holkfjäll 
med mer matt y ta, glesare hârbekladnad pà bladen, ej 
utprägladt tunglik bladskifva m. m. 
Förekommer tlerstädes vid Kiruna pä olika ständorter. 
Pâ ruderatplatser storväxt, ända tili 35 cm. hög och försedd 
med enstaka enblomstriga grenar utgâende frän stjälkbasen 
eller högre upp. 
II. Stylus obscurus. 
A. Calathium bene expansion. 
H. alliicolor n. 
Caulis c:a 20 cm. (in locis iertilioribus v. ruderatis 
usque 30 cm.) altus sat læte virescens 1—2 ( — 3)-iolius 
1-cephalus v. in ruderatis a basi ± ramosus, sparsim v. 
paulo densius pilosus, inferne mediocriter stellatus parce 
v. vix glanduliferus, supra medium ± dense stellatus glan- 
dulis parvis ± raris obsitus, sub involucro pilis longis albi- 
dis densiuscule v. sæpius dense (usque crebre) pilosus, spar- 
sim — densiuscule breviter glandulosus, sat dense cano- 
tomentosus. Folia obscure prasino-viridia vulgo haud nite- 
scentia nec undulata, subtus paulo pallidiora, rare — sparsim 
