154 
ligen tämligen stora kalatier med föga cilierade liguler 
samt mörkt Stift. 
Pâ ruderatplatser blir stjälken grof och grenig, bladen 
mer groft och trubbigt tandade, sâ att de vttre rosettbladen 
kunna fâ en viss likhet med dem hos H. Lundbomii Dahlst. 
Skild frân H. polymelinum genom bredare blad. tütare 
hàrbeklâdnad pâ stjälk och korgskaît, mer grâaktiga korg- 
skaft (af ludd) och holkar (aî hvita hfir), smalare och kortare 
holkar, samt i allmänhet lägre vâxt och kortare liguler; 
fràn H. leptoglossnm Dahlst. var. euglosswn Dahlst. genom 
bredare, jümnare blad, alla delars kortare och glesare 
hàrighet. mindre smalspetsiga holkfjäll, föga cilierade liguler 
och mindre mörkt stift. 
Kiruna: i björkregionen Herst., mâttl. 
H. surculatum n. 
Caulis 20—30 cm. altus 2—4 (— 5)-folius firmus et rigi- 
dus vulgo simplex et monocephalus rarius (in locis fertiliori- 
bus) ± ramosus, inferne glandulis luteis sparsis — densius- 
culis pilis longis albidis ± sparsis obtectus leviter — spar- 
sim stellatus, superne glandulis nigris densiusculis pilisque 
rarioribus obsitus sat dense stellatus sub involucro vires- 
centi-niger leviter canescens pilis ± longis canescentibus 
— fuscescentibus sparsis — densiusculis glandulisque bre- 
vibus et mediocribus crebris vestitus fioccis mediocriter 
tomentosus. Folia læte prasino-viridia sparsim (v. supra 
sat rare) et longe pilosa sparsim — densiuscule glandulosa, 
dentibus parvis utrinque vulgo c:a 3 dentata vel interiora 
dentibus longioribus leviter unguiculatis solitariis instructa; 
rosularia basi cuneata in petiolum angustum decurrentia, 
exteriora oblonga v. ± lingulate oblonga rotundato-obtusa, 
interiora oblonge v. dh lingulate lanceolata sat obtusa, in- 
timum subacutum — breviter acutum; caulina sensim decre- 
scentia, inferiora sat longe petiolata anguste oblonga — lan- 
ceolata breviter acuta basi longe decurrente, dentibus 
utrinque solitariis v. binis ± unguiculatis longiusculis præ- 
