165 
anguste ovato postea subconico, basi paulum angustata 
postea rotundata (v. rotundato-conica), glandulis variæ longi- 
tudinis (parvis — longis) crebris interdum etiam pilis obscu- 
ris solitariis obtecta, infra medium lloccis sat paucis parum 
conspicuis adspersa. Squamce latitudine mediocri apice 
comatæ, superiores sat obtusæ — subacutæ, intimæ paueæ 
sæpe acutæ — subulatæ. Calathium pulchre luteum 35 — 40 
mm. latum radians. Ligulæ interiores breviter et incon- 
spicue ciliatæ. Stylus vivus sordide lutescens ± fuscohi- 
spidulus. 
Utmärkt genom glaucescenta, glest och ojâmnt tandade 
tili flikade blad, fâblomstrig, oftast gaffelgrenig korgställ- 
ning, knappt medelstora, nästan svarta holkar, klädda af 
mycket tâta glandler i alla storlekar, stundom med enstaka 
hâr inblandade, mot basen nästan omärkligt grâaktiga af 
nâgra inströdda stjärnhär. Holkfjäll medelbreda, lângfjâll 
trubbade tili kort spetsade eller stundom nâgra inre syl- 
spetsade. Kalatier vackert gula, radierande; stift smutsgula, 
vanligen nägot grönpunkterade, efter torkning tydligt mörk- 
punkterade. 
Skild fràn H. pandidens genom spenslig vâxt, ofvan- 
till n. glatta blad med glaucescent färg och djupare tand- 
ning, smalare holkar mm.; frân H. bipes Dahlst. genom 
trubbigare holkfjäll med glesa eller inga hâr; frân den 
sannolikt närmast besläktade H. picinum DaJdst. genom i 
regeln glandelfria och pâ öfversidan glatta blad med djup 
och ojâmn tandning, genom glesare hâr men tätare och 
delvis mycket längre glandler pâ holkarna, rundad eller 
rundadt konisk holkbas med nâgot talrikare stjärnhär, större 
kalatier och litet ljusare stift; äfven synas holkarne vara 
kortare, dâ enligt beskrifningen (Acta Hort. Berg. Bd. 2, 
N:o 4, p. 112) H. picinum i allmünhet har en holklängd af 
13—15 mm. 
Björkliden: tämligen talrikt i öfre björkregionen; 
Nuoljas östra sluttning, sparsamt. 
Bol. Not. 1908. 
12 
