lOb 
b. Stift mörkt. 
a. Blad smala, stjülkblad lansettlika jämnbreda med 
smal bas. 
H. semiapertum n. 
Caulis vulgo 25 — 35 cm. altus 1— 3-folius obscure vires- 
cens, inferne densiuscule pilosus parce glanduliferus leviter 
stellatus, superne ± rare pilosus glandulis parvis — medio- 
cribus sparsis — sat densis obtectus sat dense stellatus. 
Folia obscure viridia, subtus parum pallidiora, supra spar- 
sim subtus densiuscule pilosa, marginibus sat breviter ciliata 
et sparsim — densiuscule glandulifera; rosularia sat angusta 
obtusa — obtusiuscula v. intima ± breviter acuta, omnia 
basi angustata sat late decurrentia, inæqualiter et sat crebre 
crenato-dentata, petiolis virescentibus; extenora ovalia - 
obovata, intermedia vulgo ± oblonga v. lingulato-oblonga, 
interiora usque anguste lanceolata; caulinum inferius petio- 
latum ± oblonge v. Ungulate lanceolatum obtusiusculum - 
breviter acutum ± crebre dentatum v. serrato-denticulatum 
basi in petiolum alatum sensim angustata. 
Anthela angusta fere racemosa subsimplex ramis cur- 
vatis haud multum patentibus brevibus — mediocribus, 
superioribus acladium 2—20 mm. longum æquantibus v. 
paulo superantibus. Pedicelli crebre glandulosi sed floccis 
densis obscure canescentes. Involucra fusco-nigra haud 
nitida, 6,5— 7 , 5 mm lata et 12—13,5 mm. longa, tubo brevi 
subcylindrico basi rotundate obconica postea subtruncata, 
glandulis sat tenuibus brevibus et mediocribus microglan- 
dulisque mixtis sat crebris obtecta, vulgo omnino epilosa 
fere v. omnino efioccosa. Squamce latitudine médiocres, 
superiores tegentes breviter acutæ (v. apice ipso obtusulæ), 
interiores acutæ — acuminatæ. Calathhmi luteum semia- 
pertum, ligulis patentibus — suberectis apice haud v. incon- 
spicue ciliatis. Stylus valde obscurus. 
Igenkänd pä de mörka, nhgot glänsande, tämligen 
smala, till största delen trubbiga bladen, af hvilka rosett- 
bladen äro tätt och ojämnt naggtandade, men stjälkbladen 
