179 
lnvolucra crassa, vulgo 8—9 mm. lata et 13—14 mm. longa, 
tubo late ovato postea sphærico, basi rotundata, atroviridia 
leviter canescentia glandulis brevibus et mediocribus crebris 
— creberrimis pilisque longis sordide canescentibus sparsis 
— densis obtecta, fere efloccosa v. circa basin floccis parce 
adspersa. Sqnainœ crassæ, extimæ augustulæ lineares ob- 
tusulæ — obtusæ, superiores latiusculæ obtusæ — truncatæ, 
in apice ± piceato breviter sed conspicue comoso sæpe in- 
conspicue denticulatæ v. emarginatæ, intimæ paucæ sæpe 
subulatæ. Calathium sat obscure luteum 40—45 ( — 47) mm. 
latum. Ligulæ apice paulum ciliatæ. Stylus luteus v. le- 
viter livescens. 
Igenkänd pâ groï stjälk, mörka, ojämnt tandade blad 
af hvilka de inre rosettbladen ofta ha fria tan der pä skaftet; 
smal, vanligen fâblomstrig korgställning med 1-blomstriga 
grenar, bland hvilka en eller tvâ äro ytterst korta, stärkt 
utstâende och ungefär jätnnhöga med akladiet; grâaktigt 
grönsvarta, grofva och stora holkar med klotrund pip och 
rund bas, mycket trubbiga eller tvârhuggna holkfjall med 
kort, hvit koma. Smâ gulaktiga glandler finnas alltid i 
kanterna och pâ undersidan mot spetsen hos stjälkblad och 
âtminstone de inre rosettbladen. Ett korgskaft utgâr ofta 
omedelbart under primärholkens bas, sâ att akladiet för- 
svinner. 
Kiruna: pâ nâgra stallen i björkregionen, spars. — 
mâttl. 
ß. Stift mörkt. 
H. hypsiphyllum n. 
Caulis subhumilis 20—35 cm. altus mediocris — cras- 
siusculus 1— 3-folius virescens v. saturate viridis, ima bas 
interdum paulum violascens, a basi usque ad apicem sparsim 
et molliter longi-pilosus, superne ± rare glanduliferus, ce- 
terum mediocriter stellatus. Folia mollia sat tenuia undu- 
lata saturate viridia, pilis sat longis supra sparsim, subtus 
dense pilosa, in marginibus longe et crebre ciliata vix glan- 
dulosa, in petiolo longissime villosa; rosularia 3—5 magna 
