191 
Hitchcock, A. S. Types of American Grasses. 
A study of the american species of grasses described by 
Linnæus, Gronovius, Sloane, Swartz, and Michaux. 163 s. - 
Contrib. Un. States Nat. Herb. 12,3. 1908. 
Förf. har haft tillfälle att undersöka originalexemplar 
af sädana arter, som uppställts just pà grund af amerikan- 
ska exemplar. Dock har han tagit tillbörlig hänsyn till 
beskrifningarna. Det är âtskilliga namn, som han äterställer. 
Linnés typer har han undersökt i Linnés herbarium 
i London. Han godkänner Air a spicata L., som sâledes 
bör kallas Triset um spicatum (L.) Rieht, och ej, sâsom nâgra 
vilja, T. subspicatum. Om dess glatta form betraktas som 
art, bör den hafva eget namn, emedan den häriga formen, 
som kallats T. molle, är Linnés form. 
Swartz’ västindiska växter undersöktes i Stockholm 
och detvis i München, Berlin och Madrid; bland dessa till- 
hörde mänga släktet Pamcum. 
Warming, E., Om Planterigets Livsformer. 
86 s. G. E. C. Gad. Kopenhavn 1908. 
Efter en historisk öfversikt, som börjar med Hum- 
boldt, och hvari af svenskarne upptages Fr. Ar es chou g, 
öfvergär förf. till en allmän betraktelse af »livsform», som 
han här karaktäriserar sâlunda: »Ved Livsform (Vegeta- 
tionsform) forstaar jeg den Form, som Plantens (Individets) 
vegetative Legeme er iklædt i Harmoni med Omverde- 
nen, under dens Livsforelse fra Vuggen til Graven, fra 
Spiringen af Fro, til Doden intræder (Se Plantesamfund 
Kap. 2). Det er altsaa navnlig Planternes Stængler og 
Blade eller Skuddenes Former, Grening og Bygning, om 
hvilke det drejer sig. Da det er Ernæringslivet, som sær- 
ligt former sig efter Kaarene, blifver Livsformen, i alt Fald 
for en del, et Udtryk for de Kaar, under hvilke Individet 
dels skaffer sig Næring og dels sikrer sig mod Omverde- 
nens ugunstige Forhold. Fortplantningen har derimod Ar- 
tens Liv for 0je», 
Lifsformerna indelar förf. först i 2 grupper, hetero- 
