200 
och riktning, ej längre stämma, beroende pä att knopparna 
borjat svälla. 
Mina undersökningar inskränka sig vidare endast tili 
blomknopparnci. Bladknopparnas form är ofta tämligen 
olika dessas för de pä bar kvist blommande arterna, och 
deras karakterer äro ej sä utpräglade som hos blomknop- 
parna. Genom sin storlek skilja sig alltid de senare frän 
de förra. 
Tag skall nu först schematiskt uppställa de viktigaste 
karaktererna för de olika arterna, därpä lämna nägra an- 
märkningar till hvarje art och slutligen med nägra exem- 
pel visa, hvilket gagn man äfven vid hybridbestämningen 
kan hafva af knopparna. 
A. Knoppar tilltfyckta. 
I. Kn. med plattad insida och hvälfd utsida, säledes vi- 
sande en halfcirkelformig genomskärningsyta vid tvärsnitt. 
a. Kn. pâ insidan med en liten upphöjd köl mot spetsen, 
glänsande, vanligen glatta S. fragilis. 
b. Kn. pä insidan utan köl. glanslösa. 
1. Kn. säväl pä in- som utsidan häriga, röda .... S. alba 
2. Kn. pä insidan tint och glest häriga, pä utsidan glatta, 
chokladbruna S. triandra 
II. Kn. med säväl in- som utsidan hvälfd, säledes visande 
en i det närmaste cirkelformig genomskärningsyta vid 
tvärsnitt. 
a. Kn. i öfre delen plattade, d. v. s. hoptryckta frän in- 
och utsidan, ej jämt afsmalnande mot spetsen. utan denna 
är tvärt afsatt S. nigricans 
b. Kn. ej mot spetsen plattade. 
1. Kn. glatta eller föga häriga, 3—4 gänger sä läng a som 
breda, vanligen röda, glänsande S. purpurea 
2. Kn. stärkt häriga. 
a. Kn. ätminstone dubbelt sä länga som breda, i spetsen 
utan inskärning, blekgula S. viminaUs 
ß. Kn. knappt dubbelt sä länga som breda, i spetsen 
med en liten inskärning, brunvioletta, smä S. repens 
