203 
B. Kn. frânstâende (âtminstone öfre delen skild frân 
grenen). 
I. Kn. nâgot plattade, frân utsidan sedda rhombiska eller 
brett triangulära 5. aarita 
TT. Kn. cylindriska, frân utsidan sedda koniska. 
a. Kn. hâriga. 
1. Kn. mycket stora (12—17 mm. lânga) med nâbbformig, 
inâtbôjd spets S. daplmoides 
2. Kn. trubbiga eller med utâtbojd spets, medelstora 
eller smâ (4—10 mm.) S. cinerea 
b. Kn. glatta. 
1. Kn. med utdragen spets eller i hvarje lall upptill 
afsmalnande, 
a. Kn. stora och tjocka, med utâtbojd spets (eller mera 
sällan) trubbiga S. caprea 
ß. Kn. smâ, koniska, stärkt glänsande, med rak (eller 
stundom inâtbôjd) spets t S. pentandra 
2. Kn. utan spets, i toppen i stallet med en inskärning, 
upptill rundade och lika breda dar som vid basen S. repens 
III. Kn. vid basen cylindriska, mot spetsen plattade, frân 
utsidan sedda nästan ovala 5. nigricans 
S. petandra L. 
Knoppar smâ, omkr. 5 mm. lânga, af utpragladt ko- 
nisk form, i det att de jâmt afsmalna frân basen till spetsen. 
Oftast är denna rak, men nâgon gâng svagt inâtbôjd. De 
âro alltid glatta, stärkt glänsande, med nästan omärkliga 
sidokölar 1 ). Till färgen äro de isgräa eller rödbruna, stun- 
dom gulbruna. De äro stärkt utstäende och bi/da stundom 
en vinkel af rät med grenen. Härigenom skiljer sig S. 
pentandra frân öfriga arter af Amerinagruppen. 
S. alba L. 
Knoppar smâ (4—8 mm. lânga), vanligen pâ bäda 
sidor och öfver heia yt an mycket stärkt liâriga, ytterst sällan 
') Längs knoppens bäda sidor (om knoppens ses utifrân) gär 
hos de fiesta öfriga Saliees en lag, ribblik upphöjning frân bas 
tili spets. 
