207 
S. caprea L. 
Knoppar stora och tjocka med vanligen tydlig spets, 
som alltid âr utätböjd och rundad. De äro som füllt utveck- 
lade glatta, som yngre däremot särskildt hos gamla, som 
träd växande former nägot hâriga. Knoppfjällens färg är 
gulbrun eller mörkbrun, nägon gäng alldeles svart. Deras 
glans är matt och ädrorna äro otydliga. Sidokölar tvdliga. 
S. cinerea L. 
Knopparnas storlek mycket växlande, i det att de 
stundom äro stora som capreas, men ibland âter lika smä 
som auritas eller repens'. Däremot äro de alltid mycket 
tjocka och knappt dubbelt sä länga som breda. Äro de 
stora, sakna de vanligen spets, eller, om en sâdan linnes, 
är den ej som capreas hoptryckt frân alla sidor och rundad, 
utan plattad, alltid utätböjd. Äro de smä, finnes vanligen 
en rundad, utätböjd spets. Frän capreas skiljas de i hvarje 
fall genom det klassiska kännetecknet : hâriga knoppar. 
Vanligen är härigheten mycket stark, och endast undan- 
tagsvis kan den saknas pä utsidan; pä insidan linnes den 
alltid. Färgen är grd, rödgul eller rödbrun. Sidokölar 
tvdliga. 
S. aurita L. 
Knoppar tämligen smä, knappast längre än breda, 
rhombiska eller bredt triangulära. Pä utsidan vid basen 
finnes vanligen en grund fära pä midten och pä ömse sidor 
om denna en likadan fära, sä att det pä bäda sidor om 
midtfäran blir t venne upphöjda knölar. Tydlig spets saknas 
vanligen]; finnes sâdan är den utätböjd. Den inskärning, 
som fanns i toppen af repensknopparna, äterfinnes stundom 
äfven här fast dock ej regelbundet, mest dä knopparna äro 
breda och trubbiga. Färgen är rnörkröd, mera sällan gul 
eller gulröd. Vanligen äro de glatta och glänsande, men 
ej sällsynt är att se finpubescenta knoppar hos denna art. 
S. nigricans Sm. 
Knoppar ganska länga och stora, vanligen nägot frän- 
stâende, âtminstone i spetsen. Deras färg och härighet är 
