af vâra arter, sâsom till ex. nigricans, repens och cinerea, 
äro sä polymorfa, att det är fullkomligt omöjligt att skaffa 
artkarakterer, som äro füllt säkra, ty den ena formen öfver- 
skrider den ena, en annan den andra af artkännetecknens 
gränser. S. aurita och S. cinerea äro ett godt exempel pä 
ett par arter, som i sina typiska formen ej gärna kunna 
förväxlas, men som i andra fall äro ytterst svära att afgränsa 
trän hvarandra. Detta beror säkerligen pä invecklade ba- 
starderingsförhällanden arterna och deras olika former 
emellan samt äfven hybrider och arter emellan. Den myc- 
ket vanliga tvisten om hvad som är art eller hybrid lämnar 
ocksä ett lärorikt exempel pä, att »bestämningskonsten i 
mänga fall stär vanmäktig, och i herbarierna gömmas 
mänga kuriositeter med beteckningen var. eher f. om hvars 
natur meningarna divergera högst betydligt. Knappast 
nägot släkte torde väl heller vara mindre lämpadt än Salix 
för herbariestudier, beroende pä den högst fragmentariska 
bild, som herbarieexemplaren vanligen gifva. Ett exemplar 
har endast blad, ett annat endast hängen eher därjämte 
outvecklade blad. Men äfven om säväl hängen som utveck- 
lade blad finnas, gä dock mänga karakterer förlorade, som 
man endast vid naturstudier kan iakttaga, sâsom trädets 
storlek, växtsätt och arkitektoniska byggnad, grenarnas 
sprödhet och färg, förekomsten af stipler, hängefjällens färg, 
kapslarnas form och ätskilliga andra förhällanden. 
En fräga som ofta debatteras är den, om en viss hy- 
brid verkligen kan bildas, eher den. därför att möjligen 
felaktiga exemplar en gäng af densamma utdelats, bör anses 
omöjlig och säledes »dödas». Den ene har godt hopp, den 
andre än mera skeptisk, och allt härefter bestämmer man, 
hvilka hybrider som ha rätt att finnas tili.» 
Enligt min mening är emellertid en strid om alla 
dessa saker fullkomligt lönlös, och enda sättet att aflysa 
densamma är nog det, som af Wichura pä 1860-talet an- 
vändes för att afgöra striden om förekomsten af bastarder 
inom släktet, nämligen experimented studier, lag har där- 
