4 - 1909 
245 
Studier öfver släktet Atropis. 1—2. 
Af Otto R. Holmberg. 
1. Atropis suecica nomen novum. 
Cæspitosa. Culmi erecti vel decumbentes, satis molles. 
Panicula laxa, ramis capülaribns patentibus, fructiferis dc- 
flexis. Spiculce subteretes, quadruplo longiores quam latiores, 
sparsœ, laxiflorœ, e floribus 5—7 compositœ. Glumæ acumi- 
nates. Palea inferior in apiccm obtusiusculwn attain ata, 
3—3 1 / 2 mm. longa. Antherce vix 1 mm. longer. Achenium 
paleis plane inclusion. 
Syn.: Festuca capillaris Liljeblad, Utk. tili Sv. Fl. 
ed. II (1798) pag. 48 (quæ formam reductam speciei sistit) ; 
Molinia capillaris Hartman, Flora ed. I (1820) pag. 56; Gly- 
cerin capillaris C. J. Lindeb. in sched., non Wahlb. Fl. 
Gothob. (1820) pag. 17, nec Atropis capillaris Schur, (Index 
ad) Enum. PI. Transsilv. (1866) pag. 889. 
Frân A. maritima-g ruppen skiljes denna art bl. a. ge- 
nom frânvaron aî mängbladiga, perennerande skott, genom 
mjukare blad och strän och genom kortare andrerer. Dess 
skilnad frân den niera närstäende A. distans framgär af 
nedanstäende beskrifning, grundad pa väl utbildade exem- 
plar frân Lomma. 
Strä 40—60 cm. högt med 3—4 ledknutar. Blad ränn- 
formiga, särskildt de nedre ofta senare platta och slaka, 
langt tillspetsade, med huflik spets, 8—12 cm. länga, 3—4 
mm. breda, pä senare utvecklade skott smalare. Snärp 
tvärhugget, nâgot upprispadt (hos A. distans mera afrun- 
dadt). Vippa — frân nedersta förgreningen räknadt — 
normalt 15—25 cm. läng med nedtill 3—6 grenar tillsam- 
mans, de större 7—10 cm. länga, ofta dubbelt förgrenade, 
efter blomningen vinkelrätt utspärrade, i fruktstadiet till- 
bakaslagna och vippan därigenom afbruten. Smäax glesare 
sittande än hos A. distans, ej sâ hopade mot grenspetsarna, 
i fruktstadiet nästan trinda, 7—9 mm. länga, 1 '/•>— 2 Vs mm. 
Bol. Not. 1908. 17 
